C 152/4
DA
Den Europæiske Unions Tidende
6.4.2022
5.2.
Ifølge en nylig rapport fra McKinsey Global Institute (4) har covid-19 og automatiseringen tilsammen bragt over 5 mio.
arbejdspladser inden for detail- og engroshandelen i fare.
Dette kan påvirke de mange kvinder og unge mennesker, som er ansat i disse sektorer.
Foruden at stabilisere økonomien er det nødvendigt, at EU og medlemsstaterne investerer i disse arbejdstageres kvalifikationer, f.eks.
gennem forbedret erhvervsuddannelse, individuelle læringskonti og omskoling.
Målrettet opkvalificering ville sætte sektoren i stand til at beholde en større del af sin arbejdsstyrke ved at uddanne dem til at bruge digitale teknologier, mens omskoling kan sætte andre i stand til at besætte stillinger i andre sektorer. 5.3.
EU's støtteforanstaltninger for beskæftigelse og kvalifikationer bør derfor ændres, så der bliver let og hurtig adgang til midler til omstrukturering af denne sektor og til at håndtere de forandrede kvalifikationsbehov, som følger med de fremskyndede markedsændringer som følge af covid-19.
Genopretningsplanerne skal anvendes til at øge kvalifikationerne hos både detail- og engrosarbejdere på samme måde som for arbejdstagere i den offentlige sektor.
6.
Industristrategien — et økosystem for detailhandel 6.1.
I den nye industristrategi, som for nylig blev fremlagt af Kommissionen (5), præsenteres et nyt fokus på essentielle økosystemer, herunder detailhandel og landbrugsfødevarer.
Detail- og engrosvirksomheder spiller en afgørende rolle i den europæiske økonomi og i adskillige andre økosystemers funktion, f.eks.
i logistiksektoren.
Den digitale og den grønne omstilling skal bidrage til at fremme genopretningen efter covid-19, og det er nødvendigt, at detail- og engrosvirksomheder anerkendes som en vigtig del af adskillige økosystemer, f.eks. onlinehandel og logistik.
Logistik er en uundværlig, symbiotisk industrikomponent af onlinehandel, da ingen af de to delsystemer kan udføre deres aktiviteter uden bidrag fra den anden.
Det er derfor af almen interesse, at logistiksektoren udvides på en måde, der er forenelig med arbejdstagernes, forbrugernes og miljøets interesser. 6.2.
Kommissionen har anerkendt, at detail- og engrosøkosystemet er en af de hårdest ramte sektorer og kommer på en andenplads med hensyn til behovet for investeringsstøtte.
Detail- og engrosvirksomheder opererer med høj omsætning, høje faste omkostninger og lave margener (1-3 %), hvilket betyder, at de er særligt sårbare over for likviditetsknaphed.
I maj 2020 nåede de estimerede tab i forbindelse med pandemiens første bølge op på 16-20 % af den årlige omsætning (250-320 mia.
EUR) inden for nonfooddetailhandelen.
Et stort antal virksomheder inden for detail- og engrosøkosystemet har lidt hårdt under myndighedernes restriktioner, direkte eller indirekte, f.eks.
som følge af, at deres kunder har været omfattet af nedlukningen eller af andre begrænsninger i mobiliteten.
Virksomheder med onlineaktiviteter har kunnet afbøde nogle af tabene, men kun i et meget begrænset omfang.
Onlinesalget er vokset markant og forventes at fortsætte med at vokse, efterhånden som forbrugerne får erfaringer med at købe online. 6.3.
Økosystemtilgangen tilbyder en passende ramme, som både afspejler de komplekse forbindelser mellem sektorer og virksomheder på det indre marked i en given værdikæde og behovet for at støtte dem i at tage den digitale omstilling og bæredygtighedsomstillingen til sig og bidrage til genopretningsstrategien.
Det private forbrug udgør over 50 % af EU's BNP, og detail- og engrosvirksomheder sikrer dermed producenternes adgang til forbrugermarkeder og erhvervsmarkeder.
Kunderne kan købe, hvad de har brug for, og dette udgør en løbende og vital forsyningskæde.
7.
Detailhandelens rolle med hensyn til at holde bycentre og lokalsamfund i landdistrikterne levende 7.1.
Detailvirksomheder har opbygget et tillidsforhold til de europæiske forbrugere gennem mange år og forsyner dem med højkvalitetsprodukter til konkurrencedygtige priser, idet de til stadighed stræber efter at skabe og videregive nye effektivitetsgevinster og dermed bidrage til forbrugernes købekraft.
Detailvirksomheder skaber miljøvenlige produkter, som bidrager til et bæredygtigt forbrug, men der skal mere til. 7.2.
Detailforretningerne spiller også en central rolle med hensyn til at holde liv i bycentre og lokalsamfund i landdistrikterne.
Dette viser også, hvor relevante traditionelle fysiske butikker er og fortsat vil være for samfundet.
Detailbutikker kan fungere som postkontor, bank og apotek og bidrage til, at holde liv i lokalsamfundene.
Tomme butikslokaler i handelsgader dømmer uundgåeligt byer til et langsomt forfald til vandalisme og kriminalitet, og en butik i en landsby kan være det, der gør forskellen mellem et levende lokalsamfund på landet og et, der mister sin befolkning. 7.3.
Det er nødvendigt, at de europæiske detailvirksomheder er i stand til at øge og fremskynde deres investeringer i automatisering, kundeinterfaces og kunstig intelligens, så de kan forblive konkurrencedygtige.
Støtte til sådanne investeringer og til at udvide onlinesalget, og navnlig hjælp til SMV-detailvirksomheder og små bycentre til at gå online, ville have en transformerende effekt både på deres lokalsamfund og på overlevelse og modstandsdygtighed for mange detailvirksomheder, som står over for en intens — og i stigende grad global — konkurrence.
(4) (5)
The future of work in Europe (mckinsey.com).
COM(2020) 102 final; communication-industrial-strategy-update-2020_en.pdf (europa.eu).