6.4.2022
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 152/67
3.3.2.
Kommissionen har forpligtet sig til at fremme bæredygtige fødevaresystemer i EU og internationalt.
Dette kan kun lykkes, hvis den lovgivningsmæssige ramme sikrer reelle lige konkurrencevilkår mellem EU-virksomheder, der producerer bæredygtige fødevarer, og virksomheder i tredjelande, således at der sikres en stærk, modstandsdygtig og bæredygtig produktion.
EU's handelspolitik skal sikre, at importen opfylder EU's høje standarder for social og miljømæssig bæredygtighed.
Handelsaftaler spiller en vigtig rolle i bestræbelserne på at sikre lige konkurrencevilkår mellem det indre marked og import, beskytte konkurrenceevnen (14) for EU's producenter af bæredygtige fødevarer og sikre en rimelig indkomst.
3.4.
Veltilrettelagte forsyningskæder: Forbedring af emballage- og logistiksystemerne for at nå målene om klimaneutralitet 3.4.1.
Når det gælder de overvejende globale forsyningskæder, er lokal sourcing — herunder fra flere leverandører — vigtig for at begrænse fødevareværdikædernes miljøpåvirkning, ikke mindst på logistikområdet, og det styrker de lokale økonomier.
Som følge af covid-19-pandemien opfattes lokale fødevarer i stigende grad som ensbetydende med kvalitet, og forbrugerne fokuserer mere på dette aspekt.
En god balance mellem importerede og lokalt producerede fødevarer er desuden en fornuftig strategi til at opnå mere robuste og modstandsdygtige fødevaresystemer.
3.4.2.
Bæredygtig emballage indebærer, at der anvendes bionedbrydelige og genudnyttelige materialer, hvilket fremmer genanvendelse hos forbrugerne.
Nye resultater fra kemiindustrien og integrationen heraf i virksomhedspraksisser skaber innovative løsninger på miljøproblemerne.
Der findes allerede kategorier af fuldt bionedbrydeligt og komposterbart bioplast, der er fremstillet på basis af biomasse fra landbruget, og som skaber et fuldstændig cirkulært kredsløb.
Bionedbrydelige materialer bidrager undertiden også til længere holdbarhed og dermed til en endnu større merværdi.
3.4.3.
Det er også muligt at begrænse de indirekte emissioner fra fødevarekæden ved at gå over til køretøjer med begrænset miljøaftryk, udvikle mere effektive, bedre tilrettelagte og eventuelt kortere forsyningskæder, styrke lokale dagligvarebutikker, udbrede digitaliseringen og forbedre logistikinfrastrukturen.
3.5.
Fremme af uddannelse og gennemsigtig mærkning 3.5.1.
Et mere ansvarligt forbrug og større opmærksomhed fra offentlige myndigheder, virksomheder og forbrugere på bæredygtig og sund kost, såsom middelhavskost, er vigtige forudsætninger for at skabe mere bæredygtige fødevaresystemer (15).
Det handler også om at få en bedre forståelse af den miljømæssige sammenhæng og »værdien af fødevarer«: Konsekvenserne af fødevaretab og madspild, de regionale økonomiske kredses rolle, transportlogistik, betydningen af strategisk fødevareselvforsyning mm.
3.5.2.
Uddannelsessystemerne er afgørende for at fremme sådanne ændringer (16).
Fødevarevirksomheder kan også spille en vigtig rolle, hvis de forpligter sig til at oplyse forbrugerne, og navnlig børn, om vigtigheden af en bæredygtig fødevareproduktion og et bæredygtigt fødevareforbrug.
De skal fortsætte deres bestræbelser på at levere mere bæredygtige og sundere produkter (17).
De bør også indføre adfærdskodekser for ansvarlige markedsføringsmetoder.
Fødevarevirksom­ hederne kan endvidere fremme en sund og bæredygtig livsstil gennem deres mærkning, markedsføringskampagner, sociale medier, deres kantiner og kommunikationspolitik.
Mærkningen bør fremhæve de enkelte produkters bidrag til sunde og bæredygtige kostvaner.
I den forbindelse vil en gennemsigtig ramme for mærkning af fødevarer hjælpe forbrugerne med at træffe købsbeslutninger på et mere informeret og bæredygtigt grundlag.
(14)
(15) (16) (17)
»For at en samlet EU-fødevarepolitik kan få egentlig relevans for de europæiske forbrugere, er det af afgørende betydning, at fødevarer, der produceres på bæredygtig vis i EU, er konkurrencedygtige.
Dette indebærer, at den europæiske landbrugs­ fødevaresektor er i stand til at levere fødevarer til forbrugerne til priser, der omfatter ekstra omkostninger til kriterier såsom bæredygtighed, dyrevelfærd, fødevaresikkerhed og ernæring, men også en rimelig indtægt til landbrugerne, og som samtidig fastholder dens position som det foretrukne valg for det store flertal af forbrugerne.« Udtalelsen Civilsamfundets bidrag til udviklingen af en samlet fødevarepolitik i EU, punkt 5.8 (EUT C 129 af 11.4.2018, s. 18).
EØSU's udtalelse om Fremme af sunde og bæredygtige kostvaner i EU (EUT C 190 af 5.6.2019, s. 9).
EØSU's udtalelse om Fremme af sunde og bæredygtige kostvaner i EU (EUT C 190 af 5.6.2019, s. 9).
EØSU's udtalelse om Fremme af sunde og bæredygtige kostvaner i EU (EUT C 190 af 5.6.2019, s. 9).