6.4.2022
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 152/51
1.6.
EØSU påpeger, at gode økonomiske og miljømæssige resultater først og fremmest opnås og gennemføres der, hvor folk bor.
Det er der, udfordringerne i forbindelse med klimabeskyttelse foregribes, og løsninger udformes i fællesskab.
Det er der, nye idéer opstår og via industrien omdannes til globalt konkurrencedygtige produkter og tjenesteydelser.
1.7. »Omstillingsforløbene«, som de betegnes i EU's ajourførte industristrategi, og som er blevet drøftet i EU's industriforum, giver EU-borgerne støtte og vejledning.
Der er imidlertid stor forskel på de specifikke udgangspunkter på regionalt plan, og der er behov for forskellige strategier for at nå det overordnede mål.
EØSU opfordrer derfor Kommissionen til at være særlig opmærksom på disse forskellige betingelser, når den fastlægger rammerne og vurderer EU's industristrategi, så de regionale og sektorspecifikke behov kan imødekommes på en fleksibel måde.
1.8.
Nærhedsprincippet bør betragtes som en stærk ressource i den »retfærdige omstilling«.
Regioner og storbyområder er dem, som kender deres problemer og muligheder bedst.
EØSU erkender derfor, at de bindende mål og principper for den europæiske industripolitik, der vedtages i fællesskab på EU-plan, bør defineres klart.
Det er vigtigt at være opmærksom på, at gennemførelsen i regioner og storbyområder skal baseres på nærhedsprincippet.
1.9.
Der er stor forskel på de enkelte situationer og mulighederne for at nå de klimamæssige, sociale og miljømæssige mål.
Mens det for nogle industrier og virksomheder er lettere at nå målet, kan andre have sværere ved at komme videre.
Svagere regioner og visse industrier kræver derfor særlig opmærksomhed og specifik støtte.
Da det overordnede mål gælder for hele værdikæden, er det vigtigt først og fremmest at koncentrere sig om hurtige virkninger og mere vidtgående ændringer.
1.10.
EØSU bemærker, at der her er tale om et princip, som virksomhederne kan anvende til at genvinde deres økonomiske og bæredygtige konkurrenceevne med hjælp fra engagerede iværksættere og ledere samt veluddannede og dygtige arbejdstagere.
SMV'erne spiller en vigtig rolle i denne sammenhæng.
En dagsorden med fokus på menneskelig kapital er en forudsætning for en vellykket omstilling af virksomhederne.
1.11.
Medlemsstaterne bør med logistisk og finansiel støtte fra Den Europæiske Union styrke strukturelle og procesorienterede offentlige investeringer gennem tjenesteydelser af almen interesse rettet mod en løbende forbedring af betingelserne for industriel og social udvikling.
En sådan udvikling kan øge regionernes og det lokale niveaus evne til effektivt at håndtere miljømæssige, teknologiske, økonomiske og sociale udfordringer.
1.12.
EØSU mener, at EU's industristrategi bør foregribe og opveje den stigende fattigdom og ulighed, da den grønne pagt må ledsages af en integreret »social pagt«.
Derfor skal ressourcerne kanaliseres derhen, hvor der er størst behov for dem.
En omfattende EU-bæredygtighedspolitik skal i højere grad virke for retfærdighed og deltagelse i økonomien til gavn for mennesker og regioner (3).
Både i privatlivet og arbejdslivet bør man i Europa stræbe efter at skabe bæredygtighed på grundlag af inklusiv og bæredygtig vækst, anstændigt arbejde og social retfærdighed (4).
1.13.
EØSU støtter omstillingen til en cirkulær økonomi, der sætter en stopper for unødvendig anvendelse af ikkevedvarende ressourcer og mindsker international afhængighed.
Dette bør også være en væsentlig del af EU's industristrategi.
Rammebetingelserne bør derfor ændres for at skabe konkurrencemæssige fordele for virksomheder, der overholder principperne for en cirkulær økonomi.
2.
Retfærdig omstilling som en mulighed for industrielt opsving og vækst 2.1.
I den grønne pagt fastlægges der et klart politisk bindende mål: Der skal opnås en reduktion på 55 % af de samlede drivhusgasemissioner i Europa inden 2030.
Dette blev sat i værk med Fit for 55-foranstaltningerne, som Kommissionen fremlagde i juli 2021.
Der er ikke længere mulighed for fortolkning.
Et fair internationalt handelssystem skal sikre, at virksomhederne kan forblive konkurrencedygtige på globalt plan, samtidig med at de opfylder målene i den grønne pagt.
Det vil kræve et grænseoverskridende og transkontinentalt CO2-tilpasningssystem.
Det vil skabe incitamenter for handelspartnere til at slutte sig til de lande, der respekterer planetens begrænsninger.
(3) (4)
EØSU's forslag til genopbygning og genopretning efter covid-19-krisen, 11.6.2020 (EUT C 311 af 18.9.2020, s. 1).
EØSU's resolution om Kommissionens arbejdsprogram 2022, 9.6.2021 (EUT C 341 af 24.8.2021, s. 1).