C 152/30
DA
Den Europæiske Unions Tidende
6.4.2022
overses en procentdel af arbejdsløse unge ofte i de officielle data, fordi de enten ikke ansøger om arbejdsløshedsunder­ støttelse eller ikke tilmelder sig et jobcenter og i stedet tjener til dagen og vejen i skyggeøkonomien eller ved at arbejde for en platform.
Det kan derfor antages, at de faktiske tal kan være endnu værre højere end tallene fra Eurostat.
3.2.
Desuden har covid-19-krisen forværret situationen for NEET'er yderligere.
Antallet af NEET'er i Europa, navnlig i lande som Italien, Grækenland, Bulgarien og Rumænien, er kritisk og er endnu en gang stigende som følge af skolefrafald, mangel på passende vejledning, tab af arbejdspladser og manglende beskæftigelsesmuligheder.
Denne kategori af sårbare personer har en højere risiko for marginalisering, fattigdom og permanent udelukkelse fra arbejdsmarkedet.
3.3.
NEET er en bred kategori, der omfatter en heterogen befolkning, herunder arbejdsløse, unge, der dropper ud af skolen, alle de demotiverede universitetsuddannede, som endnu ikke har fundet sig et arbejde, og andre unge, der er inaktive af forskellige årsager.
De arbejdsløse er kun en undergruppe af den bredere kategori af NEET'er, og overlapningen mellem arbejdsløse og NEET-gruppen varierer over tid og landene imellem (8).
3.4.
Et stort antal NEET'er lig med et stort tab for vores økonomier og samfund.
De berørte personers følelse af desillusionering eller udelukkelse udgør også en stor politisk risiko for stabiliteten i vores demokratiske samfund.
Uddannelsessystemernes og de sociale systemers manglende evne til at forebygge fænomenet eller nedbringe antallet af NEET'er tyder på, at en bredt støttet effektiv politik til fremme af lige muligheder i hele EU er slået fejl.
3.5.
Denne krise rammer især arbejdstagere i atypiske beskæftigelsesformer (9) (løsarbejde, voucherbaseret arbejde, platformsarbejde, ansatte i gig-økonomien, samarbejdsbaseret beskæftigelse osv.)
(10), og desværre er der en overvægt af unge i disse former for job.
Sådanne job er ofte lavtlønnede med uregelmæssige arbejdstider, dårlig jobsikkerhed og ringe eller ingen social beskyttelse (betalt orlov, pension, sygeorlov osv.).
Ofte er denne type arbejde ikke berettiget til arbejdsløshedsunderstøttelse eller ordninger med nedsat arbejdstid, der er indført af staten (11).
Denne type arbejde findes hovedsagelig i sektorer og industrier, der er særligt berørt af covid-19-pandemien, såsom turisme, engros- og detailhandel samt hotel- og restaurationsbranchen (12).
På den anden side kan nye former for arbejde være en mulighed for unge, der bor i landdistrikter eller fjerntliggende områder, eller for unge handicappede, studerende og unge forældre, og derfor er anstændige lønninger og social sikring alfa og omega.
3.6.
Perifere hindringer for beskæftigelse, såsom mobilitet, digitale færdigheder, sundhed og usikre levevilkår, herunder mangel på bolig eller social sikring, skal kortlægges og tages med i overvejelserne i de nationale reformprogrammer.
EØSU mener, at medlemsstaterne såvel kvalitativt som kvantitativt bør overvåge disse hindringer for unges integration på arbejdsmarkedet og fremsætte konkrete forslag til at afhjælpe dem inden for rammerne af deres respektive nationale reformprogrammer.
4.
Særlige bemærkninger 4.1.
Genopretningen efter covid-19 bør anskues som en mulighed.
Økonomien er blevet rystet, og det samme gælder arbejdsmarkedet.
4.2.
De nationale genopretnings- og resiliensplaner udgør en hidtil uset mulighed for at fremme og støtte forandringer, som skal udnyttes med inklusiv regeringsførelse, hvilket kræver dialog, åbenhed og gennemsigtighed.
De foranstaltninger, der finansieres under de nationale genopretnings- og resiliensplaner, bør inddrage de lokale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet, herunder ungdomsorganisationer, med henblik på at skabe deltagerorienteret forvaltning, der kan skabe konsensus, tillid og retfærdighed i forbindelse med de nationale genopretnings- og resiliensplaner.
(8) (9) (10) (11) (12)
R. Konle-Seidl og F. Picarella (2021), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation, Europa-Parlamentet, Luxembourg.
https://www.eurofound.europa.eu/topic/non-standard-employment https://www.eurofound.europa.eu/publications/blog/new-forms-of-employment-in-europe-how-new-is-new Eurofound (2021), Covid-19: Konsekvenser for beskæftigelse og arbejdsliv, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg.
S. Spasova, D. Bouget, D. Ghailani og B. Vanhercke (2017), Adgang til social beskyttelse for personer, der arbejder på ikkestandardkontrakter og som selvstændige erhvervsdrivende i Europa.