6.4.2022
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 152/23
3.7.
Mange frivillige i hele Europa er involveret i aktiviteter, der er i tråd med Kommissionens mangeårige EU-projekter (af afgørende betydning for Europas fremtid, f.eks. vedrørende vaccination, digitalisering, klimaspørgsmål, finansielle reformer, debatten om atomenergi, arbejdsmarkedsreformer osv.).
Da borgerne har brug for en faktuel og upartisk forståelse af de vigtigste forslag fra EU-institutionerne, før de kan støtte dem, opfordrer EØSU Kommissionen til aktivt at støtte de aktiviteter, der udføres af frivillige, og som kan bidrage til at vinde borgernes støtte til vigtige EU-projekter, bl.a. ved at mindske risikoen for falske og partiske oplysninger.
3.8.
Den øgede projektfinansiering ved brug af tariffer baseret på enhedsomkostninger og faste beløb bør gøre det muligt at anerkende frivilliges bidrag som medfinansiering til EU-tilskud.
Dette fungerer dog ikke godt i praksis, da den tid, som frivillige bidrager med, som regel ikke kan medtages i organisationernes regnskaber.
Derudover kræver mange af de organer, som administrerer EU-tilskud, at der fremlægges kvitteringer for det fulde beløb, der er betalt i form af enhedsomkostninger og faste beløb, hvilket strider mod hensigten med og ånden i at anvende finansieringstilgangen som beregningsmetode.
EØSU gentager i den henseende de anmodninger, som udvalget fremsatte i sine udtalelser fra 2006 (11) og 2013 (12), og beklager, at disse endnu ikke er blevet gennemført fuldt ud.
EØSU bemærker, at Europarådets finansieringsprogrammer indeholder en mekanisme, der gør det muligt at medtage den tid, de frivillige bruger, som medfinansiering til deres tilskud.
3.9.
EØSU bakker fuldt ud op om konkurrencen om den europæiske hovedstad for frivilligt arbejde (13), som centret for europæisk frivilligt arbejde lancerede i 2013 som led i arven efter det europæiske år for frivilligt arbejde i 2011, hvor lokale strategier og praksisser for frivilligt arbejde kobles sammen med en europæisk kontekst og europæiske værdier og politikrammer.
Udvalget opfordrer til, at alle EU-institutioner fremmer og støtter initiativet, og at de i den forbindelse retter særlig opmærksomhed mod det subnationale niveau for at bringe borgerne tættere på EU's politiske beslutningstagere og for at fremhæve støtten på EU-niveau til solidaritetsbaserede aktiviteter og aktive borgere, som bidrager til Europas fremtid.
EØSU opfordrer Kommissionen til aktivt at støtte udbredelsen af god praksis i offentlige politikker, der støtter frivillige aktiviteter på lokalt plan, hvor der især trækkes på eksempler fra de kommuner, der har været kandidater og vindere i konkurrencen om den europæiske hovedstad for frivilligt arbejde.
4.
Tendenser inden for frivillige aktiviteter 4.1.
EØSU påpeger, at igangværende demografiske forandringer vil påvirke de frivilliges arbejde i de kommende år.
4.1.1.
Europa har en aldrende befolkning og lavere fødselstal.
Dette betyder, at der er flere kvalificerede frivillige til rådighed i længere tid, men også at der er flere ældre, som har brug for de frivilliges hjælp, da de lever længere.
Med faldende fødselstal vil der dog muligvis ikke være unge til rådighed for frivilligt arbejde, og der vil være behov for flere peer-to-peer-projekter for voksne og ældre frivillige.
4.1.2.
Mangfoldigheden og forandringerne i Europas befolkningsgrupper er tiltagende, og der vil skulle gøres mere for at sikre social inklusion.
Medlemsstaterne kan ikke betale for alt dette via de offentlige finanser, og selv hvis de havde midlerne, handler det ikke blot om penge.
Der er behov for en mere menneskeorienteret og solidarisk tilgang for at opnå ægte inklusion.
Hertil er der brug for frivillige, som arbejder solidarisk med hinanden.
Der skal gøres en større indsats for at bekæmpe ensomhed og yde social støtte, når familier er mere spredt ud over lande og i Europa.
EØSU mener, at de offentlige myndigheder på EU- og medlemsstatsniveau samt lokalt niveau bør være forberedt herpå, og at der som led i processen skal skabes gunstige vilkår for udvidelsen af frivillige aktiviteter.
4.1.3.
Der opkræves mindre skat i medlemsstaterne, og de offentlige budgetter reduceres, samtidig med at der er større efterspørgsel efter tjenesteydelser.
Større ulighed og fattigdom resulterer i større behov i befolkningen, hvilket står i modsætning til en nedskæring i midlerne til civilsamfundsorganisationer, som med støtte fra frivillige kunne gøre meget for at forbedre situationen for de enkelte borgere og familier.
EØSU påpeger, at der skal skabes en bedre balance.
4.2.
EØSU understreger, at løbende forandringer i livsstil og aktiviteter, som giver social anerkendelse, eller behovet for at udvikle nye færdigheder, der kan være gavnlige for yngre generationer i arbejdslivet, kan resultere i et misforhold mellem borgernes interesse i frivilligt arbejde og de reelle muligheder for frivilligt arbejde, og at niveauet af frivilligt arbejder derfor risikerer at blive reduceret til trods for et stort »udbud og efterspørgsel«.
Dette fænomen skal overvåges konstant, således at offentlige politikker kan tilpasses i god tid.
(11) (12) (13)
SOC/243 — De frivillige aktiviteters rolle i det europæiske samfund og deres virkninger (EUT C 325 af 30.12.2006, s. 46).
ECO/343 — Statistiske værktøjer til måling af frivilligt arbejde (EUT C 170 af 5.6.2014, s. 11).
European Volunteering Capital — CEV.