6.4.2022
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 152/21
BNP«.
EØSU har også efterlyst forberedende arbejde, som på grundlag af ILO's rammeforslag bør føre til fastsættelsen af detaljerede regler for udførelse af forskning i EU.
EØSU beklager, at der ikke efterfølgende er sket fremskridt med hensyn til oprettelsen af et fælles system for måling af værdien af frivilligt arbejde i Europa.
Udvalget opfordrer derfor på ny Kommissionen til at handle beslutsomt for at gennemføre EØSU's anbefalinger og understreger, at det uden pålidelige data er umuligt at tilstræbe en effektiv politik på et hvilket som helst område.
2.6.1.
EØSU understreger, at bedre indsamling af data, der ikke kun omfatter BNP og økonomisk værdi, men også ser på eksempelvis den tid, som frivillige bruger på frivilligt arbejde, deres alder, køn og aktivitetsområder og den merværdi, som de tilfører samfundet mere generelt, såsom indikatorer for sundhed og trivsel, livskvalitet og social samhørighed, ville være til gavn for alle.
2.6.2.
Kun få nationale statistiske institutter har iværksat og foretaget undersøgelser af frivilligt arbejde på grundlag af ILO's metode, og Polen er det eneste land, hvis nationale statistiske institut allerede har foretaget en sådan undersøgelse to gange, nemlig i 2011 og 2016, og det har planlagt en yderligere undersøgelse i starten af 2022.
I undersøgelsen fra 2011 blev værdien af frivilligt arbejde beregnet til omkring 2,8 % af BNP (5) og i undersøgelsen fra 2016 til omkring 1,2 % af BNP (6).
Denne store forskel skyldes visse ændringer i den anvendte metode.
En af disse ændringer bestod i, at spørgsmålene i 2011 omfattede frivillige aktiviteter, som respondenten udførte til fordel for familiemedlemmer, der boede i en anden husstand, mens undersøgelsen i 2016 ikke omfattede sådanne aktiviteter.
En anden ændring var, at spørgsmålene i 2011 omfattede aktiviteter i hele 2010, hvorimod undersøgelsen i 2016 alene omfattede frivilligt arbejde, der var blevet udført inden for den periode på fire uger i det første kvartal, som gik umiddelbart forud for undersøgelsen.
Dette eksempel viser tydeligt, at det ikke er muligt at opnå sammenlignelige data uden at udvikle en fælles metode på EU-niveau, som skal iværksættes af Eurostat.
2.7.
Frivilligt arbejde har en værdi for enkeltpersoner, lokalsamfund, miljøet, økonomien og samfundet som helhed, idet det er et af de mest synlige udtryk for solidaritet.
Det fremmer og letter social inklusion, opbygger social kapital og bidrager til at forandre samfundet.
Udviklingen af et velfungerende civilsamfund med engagerede frivillige kan føre til kreative og innovative løsninger på fælles udfordringer.
Frivilligt arbejde bidrager til økonomisk vækst og fortjener som sådan specifik og målrettet måling, for så vidt angår både økonomisk og social kapital.
Det spiller også en stadig større rolle i forbindelse med miljøbeskyttelse og er en vigtig kilde til læring for mange frivillige.
Med dette in mente bør de offentlige politikker, samtidig med at de rettes direkte mod at støtte frivillige, også afspejle behovet for en understøttende infrastruktur for frivilligt arbejde med tilstrækkelig og passende finansiering til støtteforanstaltninger såsom uddannelse og forsikringsom­ kostninger.
3.
Frivillige aktiviteter på EU-niveau 3.1.
EØSU beklager, at frivilligt arbejde lidt efter lidt begyndte at forsvinde fra den europæiske dagsorden efter det europæiske år for frivilligt arbejde i 2011.
Det er kun lejlighedsvis blevet omtalt i officielle dokumenter, nemlig i forbindelse med oprettelsen af Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand og Det Europæiske Solidaritetskorps, og som et prioriteret tema i programmet »Europa for Borgerne«.
3.2.
EØSU understreger, at undersøgelser af frivilligt arbejde kun er blevet foretaget i begrænset omfang i medlemsstaterne.
Disse har omfattet forskellige aspekter af frivilligt arbejde (bl.a. graden af deltagelse i frivilligt arbejde, den demografiske profil for de mennesker, som deltager i frivilligt arbejde, og deres bevæggrunde herfor).
Det er umuligt at anvende disse undersøgelser til analyser på EU-niveau, da der mangler ensartethed i metodetilgangene, også hvad angår selve definitionen af frivilligt arbejde og forskelle i undersøgelsesdatoer.
Den rapport, der blev udarbejdet i 2010 af konsulentfirmaet GHK efter anmodning fra Kommissionen (7), er fortsat den senest tilgængelige omfattende og værdifulde informationskilde til trods for dens begrænsninger for så vidt angår datasammenlignelighed.
3.2.1.
GHK's rapport viste, at 22-23 % af EU's borgere over 15 år var engageret i frivilligt arbejde, der defineres som en almennyttig aktivitet, som udføres af en person af dennes egen fri vilje, primært inden for en ikkestatslig organisation.
3.2.2.
Rapporten viste samtidig, at afvigelsen i resultater ofte kan være helt op til 30-40 procentpoint som følge af anvendelsen af forskellige metoder.
(5) (6) (7)
Statistikker fra Polen — Frivilligt arbejde 2011.
Statistikker fra Polen — Frivilligt arbejde 2016.
GHK's rapport om »Volunteering in the European Union«, GHK, 2010.