6.4.2022
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 152/195
3.8.
Desuden kan fremme af færdigheder, viden og støtte hos landbrugere og skovforvaltere føre til, at nye bæredygtige praksisser og banebrydende teknologier (f.eks. præcisionslandbrug, landbrug med faste kørespor, korrekt bortskaffelse af affald, mindskelse og undgåelse af brug af kemiske pesticider, opretholdelse af den genetiske mangfoldighed på jorden osv.) i højere grad gennemføres.
EØSU glæder sig over, at Kommissionen har til hensigt at foreslå en lovramme for kulstofoptag i landbrugssektoren.
3.9.
Der er behov for en koordineret global indsats for at sikre, at klimaændringerne håndteres hurtigt og effektivt.
Som det fremgår af IPCC-rapporten fra 2021 (9), foreligger der videnskabelige beviser for, at de nylige hyppige katastrofer i Europa klart hænger sammen med et varmere klima og øgede drivhusgasemissioner.
Endvidere præciseres det, at menneskelig indflydelse har opvarmet klimaet i et tempo, der er uden fortilfælde i minimum de sidste 2.000 år.
EØSU mener derfor, at EU's indsats skal suppleres med målrettede og effektive foranstaltninger på internationalt plan for at sikre globalt engagement, retfærdig byrdefordeling og fair konkurrence.
4.
Særlige bemærkninger 4.1.
Fit for 55-lovgivningspakken er et fremragende og ambitiøst skridt og viser endnu en gang, at EU er frontløber i kampen mod klimaændringer.
Den er også et fremragende diskussionsemne forud for FN's 26. klimakonference i Glasgow, hvor EU bør forsøge at overbevise resten af verden om, at de hurtigst muligt bør gennemføre lignende foranstaltninger.
EØSU påpeger, at en koordineret global indsats er den eneste effektive måde at håndtere klimaændringerne på, og at det er vejen frem at arbejde sammen med vores partnere i G7, G20 og andre internationale fora.
4.2.
Tabet af landbrugsjord som følge af jordbundsforringelse, urbanisering og nedlæggelse har i mange år været et komplekst problem i alle medlemsstater.
Fysisk planlægning er afgørende for EU's bæredygtige udvikling, og EØSU opfordrer til, at der lægges særlig vægt på en effektiv udnyttelse af naturressourcerne, især fordi arealerne bliver knappe i takt med befolkningstilvæksten.
EØSU har allerede foreslået en sammenhængende EU-ramme for beskyttelse af landbrugsjord (10).
4.3.
For at øge produktiviteten og kulstoflagringen i landbrugssektoren opfordrer EØSU til omfattende fremme af og støtte til bæredygtige landbrugsmetoder såsom vekseldrift, genvinding af organisk affald, præcisionslandbrug osv.
Landbrugerne bør også have de nødvendige finansieringsmuligheder og ajourførte oplysninger om bedste landbrugspraksis og muligheder for forbedring af jordens kvalitet.
Endelig skal arealerne forvaltes omhyggeligt i alle medlemsstater, så der sikres den rette balance mellem konkurrenceevne og bæredygtighed.
4.4.
I marts 2021 offentliggjorde Kommissionen en økologisk handlingsplan (11) for at hjælpe medlemsstaterne med at nå et mål om, at 25 % af landbrugsjorden skal dyrkes økologisk senest i 2030.
EØSU påpeger betydningen af at øge det økologiske landbrug, hvilket ville være et stort fremskridt for landbrugssektoren med hensyn til at reducere drivhusgasemissionerne og bevare biodiversiteten.
EØSU fremhæver også andre muligheder for at mindske risikoen for arealomlægning, f.eks.
agroøkologi, skovlandbrug, permakultur, landbrug uden jordbearbejdning osv.
4.5.
Tallene viser, at forbrændingen af biomasse er fordoblet siden 2000, og at halvdelen af alt høstet træ brændes til energi (12).
EØSU mener, at dette negative pres på skovene har ført til det seneste fald i kulstofbindingen og anfører, at selv om træbaseret og andre former for bioenergi spiller en meget vigtig rolle, bør de kun anvendes, når biomasse produceres på en bæredygtig måde.
Desuden har EØSU allerede nævnt, at »for at undgå at underminere den miljømæssige integritet bør fossile emissioner fra andre sektorer ikke opvejes af skove som dræn på en måde, som vil reducere tilgængeligheden af træ til bioøkonomiske formål« (13).
4.6.
EØSU påpeger, at import af biomasse er forbundet med specifikke risici, som ikke er omfattet af EU-forordningen.
Der er derfor behov for brede internationale aftaler for at sikre lige vilkår på det indre marked, og EU's handelspolitik bør bidrage til at forhindre import af biomasse, der fører til skovrydning i oprindelseslandene.
(9) (10) (11) (12) (13)
IPCC — AR6 Climate Change 2021: The Physical Science Basis.
Udnyttelse af land til bæredygtig fødevareproduktion og økosystemtjenester (EUT C 81 af 2.3.2018, s. 72).
Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en handlingsplan for udviklingen af økologisk produktion (COM(2021) 141 final.
Forests sacrificed for EU climate policy.
EØSU's udtalelse om Medtagelse af drivhusgassemissioner og optag fra arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug i klima- og energirammen for 2030.