C 152/172
DA
Den Europæiske Unions Tidende
6.4.2022
3.
Særlige bemærkninger: skovenes rolle i relation til klimaændringer og biodiversitet 3.1.
Skove spiller en vigtig rolle i naturlige processer: i forbindelse med kontrol af cyklusserne for kulstof, vand og næringsstoffer, jordbundsdannelse og opretholdelse af biodiversitet.
På den anden side er skovene selv yderst sårbare over for effekten af klimaændringer. 3.2.
I EU er det samlede skovareal og arealet af beskyttede skove øget i de seneste årtier, tilvæksten af træer overstiger fældningen, og skovene er et stort kulstofdræn (2).
I modsætning hertil fortsætter skovrydningen på globalt niveau, navnlig i tropiske områder, hvilket resulterer i, at disse skove omdannes til en emissionskilde og bidrager væsentligt til det fortsatte tab af biodiversitet (3).
EØSU understreger derfor behovet for også at se på skovenes rolle på globalt plan og opfordrer EU til aktivt at fremme den globale gennemførelse af internationale aftaler, der bidrager til beskyttelse og bæredygtig udnyttelse af skovene. 3.3.
Skove og den skovbaserede bioøkonomi spiller en mangesidet rolle i modvirkningen af klimaændringer: via binding og lagring af kulstof og ved at erstatte råmaterialer, energi og produkter, der er baseret på fossile brændstoffer.
Der vil som følge heraf være synergier og afvejning af modstående hensyn i forbindelse med de forskellige foranstaltninger (4).
EØSU fremhæver derfor behovet for at anlægge en holistisk tilgang til alle disse mekanismer, når der søges efter de mest bæredygtige løsninger til realisering af en økonomi, der ikke længere er baseret på fossile brændstoffer. 3.4.
Kulstofbinding er ikke blot et spørgsmål om skovareal, men primært om skovvækst og mere fotosyntese.
Derfor er den aktive forvaltning, anvendelse og fornyelse af skove i tillæg til skovrejsning og genplantning af skov afgørende for at kunne udnytte skovenes potentiale som kulstofdræn. 3.5.
Skovenes rolle i forbindelse med kulstoflagring er også mangesidet, eftersom kulstof ikke blot lagres i træer og jord, men også i træprodukter.
Langtidsholdbare træprodukter såsom bygninger og møbler af høj kvalitet er i den henseende de mest effektive.
Skovbaserede produkter med kortere holdbarhed bevarer også deres kulstofindhold, så længe de genbruges.
Når skovbaserede fornyelige råvarer anvendes som erstatning for råvarer, der er baseret på fossile brændstoffer, undgås det endvidere, at kulstof frigives fra fossile lagre. 3.6.
EØSU opfordrer også til, at skovenes sårbarhed over for klimaændringer og behovet for tilpasning til samme imødegås på en omfattende måde, idet opvarmningen ændrer rammevilkårene for træer og alle organismer og resulterer i skovkatastrofer på grund af tiltagende tørke, brande, storme og flere skadedyr.
På den anden side bidrager skovene til tilpasningen til klimaændringer ved at yde beskyttelse mod erosion, jordskred og oversvømmelser. 3.7.
Skove, herunder forvaltede skove, er også vigtige for biodiversiteten, da de udgør habitater for størstedelen af biodiversiteten på land.
Biodiversitet kan bevares på forskellige måder: ved at beskytte truede arter, oprette beskyttede områder, hvor menneskelig aktivitet kun er tilladt i begrænset omfang eller slet ikke, eller ved at gennemføre praksisser for skovforvaltning, som gør det muligt at bevare biodiversitet sideløbende med den socioøkonomiske anvendelse af skovene. 3.8.
I betragtning af at størstedelen af skovene forvaltes, fremhæver EØSU betydningen af en integreret tilgang til skovforvaltning og beskyttelse af biodiversiteten, som gør det muligt at kombinere skovenes mange funktioner.
Udvalget anerkender skovejernes markedsbaserede og frivillige foranstaltninger til beskyttelse af biodiversitet og kulstofbinding og støtter en nærmere undersøgelse og udvikling af krediteringsordninger for sådanne foranstaltninger. 3.9.
Der er stor forskel på både skovenes kulstofbindingskapacitet og biodiversitet på tværs af medlemsstaterne.
Forskellene skyldes til dels forskellige naturforhold og til dels typen af skovforvaltning og anvendelse over tid.
Behovet for at beskytte og genoprette skove varierer derfor også i EU, hvilket skal anerkendes, når det besluttes, hvilke skove der skal genoprettes eller beskyttes. 3.10.
EØSU tilskynder til at videreføre forskningen i skovenes fysiske, kemiske og biologiske processer og det indbyrdes samspil mellem klimaændringer, skovøkosystemer og menneskelige aktiviteter for at sikre, at praksisser for skovforvaltning er baseret på et solidt videnskabeligt grundlag.
Det er også vigtigt systematisk at overvåge og udveksle data om skovenes tilstand ved fuldt ud at udnytte digitale værktøjer og systemer og samtidig sikre tilstrækkelig databeskyttelse og pålidelighed. 3.11.
EØSU støtter initiativet med at plante 3 mia.
træer som et praktisk demonstrationsprojekt, hvilket omfatter en hensigtsmæssig planlægning af områder og arter, tildeling af menneskelige og finansielle ressourcer, plantning, forvaltning og tæt overvågning af udvikling og resultater.
Denne skovrejsning må ikke konkurrere med arealanvendelsen til fødevareproduktion eller ignorere behovet for at bevare et åbent landskab i visse områder.
(2) (3) (4)
https://forest.eea.europa.eu/news/summary-for-policy-makers-state-of-europe2019s-forests-2020 http://www.fao.org/state-of-forests/en/ https://ec.europa.eu/jrc/en/science-update/forest-based-bioeconomy-and-climate-change-mitigation-trade-offs-and-synergies