C 152/162
DA
Den Europæiske Unions Tidende
6.4.2022
opfordrer medlemsstaterne til at udnytte synergier mellem den sociale klimafond og andre tilgængelige finansielle ressourcer og anvende fonden på den mest effektive måde.
Samtidig skal oprettelsen af en social klimafond ses i sammenhæng med hele »Fit for 55«-pakken. 3.3.
EØSU gør opmærksom på, at de planlagte klimaforanstaltninger og deres virkninger kan forværre de allerede eksisterende uligheder yderligere.
Udvalget opfordrer Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet til at lade princippet om klimaretfærdighed være en rettesnor for deres foranstaltninger til afbødning af klimaforandringerne. 3.4.
De i »Fit for 55«-pakken indeholdte foranstaltninger og omstillingstrin vil føre til kolossale forandringer og må ikke glemme den sociale og økonomiske situation i de enkelte medlemsstater, da samfundets accept af disse foranstaltninger ellers vil blive sat over styr.
På medlemsstatsniveau skal de foranstaltninger, der ledsager pakken, allerede nu drøftes og gennemføres.
For at opnå en retfærdig grøn omstilling skal der i den forbindelse fokuseres på at skabe en retfærdig omstilling for alle. 3.5.
Fondens størrelse vil beløbe sig til 72,2 mia.
EUR mellem 2025 og 2032, idet 25 % af ETS-indtægterne fra transport- og bygningssektorerne vil blive anvendt hertil.
Sammenlignet med de udfordringer, som en sådan udvidelse af ETS indebærer, er dette et meget lille beløb.
EØSU mener, at en højere CO2-prissætning under alle omstændigheder ikke har til formål at øge indtægterne, men derimod at styre markedsadfærden i retning af lavemissionsteknologier.
Kommissionen har derfor god grund til at stille yderligere finansielle ressourcer til rådighed.
Desuden synes 2032 ikke at være den endelige tidsfrist. 3.6.
Nogle interessenter, herunder arbejdsmarkedets parter, der repræsenterer arbejdsgivere og arbejdstagere, har været skeptiske og sågar negative over for en udvidelse af emissionshandelen til også at omfatte bygninger og vejtransport med henvisning til de forventede sociale og økonomiske konsekvenser af en stigning i varme- og brændstofpriserne for økonomisk svage husstande, mellemstore, små og mikrovirksomheder og transportbrugere.
Risikoen for, at den europæiske klimapolitik ikke møder opbakning i befolkningen, og at der sker en opblussen af omfattende protester i lighed med »de gule veste« i Frankrig, skal for enhver pris undgås.
I den forbindelse bør Kommissionen gå sine planer grundigt efter i sømmene. 3.7.
EØSU beklager, at Kommissionen ikke har analyseret virkningerne af »Fit for 55«-pakken for de enkelte medlemsstater og ej heller for de forskellige sektorer.
Udvalget mener, at en decideret konsekvensanalyse af oprettelsen af den sociale klimafond ville have været hensigtsmæssig. 3.8.
Lavindkomsthusholdninger står allerede over for forskellige vanskeligheder i det nuværende system, og ud over kortsigtede støtteforanstaltninger er der i den forbindelse behov for langsigtede og dermed bæredygtige løsninger.
Efter EØSU's mening har EU brug for en solid finansiering på EU-plan, som kan afbøde de socioøkonomiske virkninger af klimaforanstaltningerne og sikre en retfærdig omstilling.
Derfor er indførelsen af en social klimafond på EU-plan ifølge EØSU også grundlæggende nødvendig og bør ikke være bundet til indførelsen af en emissionshandelsordning for bygge- og transportsektoren.
Ifølge en undersøgelse fra European Climate Foundation (7) vil »en udvidet emissionshandelsordning alene ikke kunne tilvejebringe de betydelige emissionsreduktioner, der er nødvendige inden for vejtransport og bygninger«. 3.9.
EØSU bifalder i princippet oprettelsen af den foreslåede sociale klimafond, men påpeger, at finansieringen af den afhænger af, at der indføres et system for handel med emissioner for bygninger og transport (artikel 26).
En bolig og mobilitet er grundlæggende behov, og leveringen af dem udgør derfor en del af tjenesteydelserne af almen interesse.
EØSU frygter, at omkostningerne ved et emissionshandelssystem for bygninger og transport vil udvande de ønskede fordele og føre til ukontrollerede og hermed eksistenstruende prisstigninger.
Udvalget stiller sig derfor generelt kritisk over for, at den sociale klimafond knyttes til indførelsen af et emissionshandelssystem for bygninger og transport, og ser gerne, at de sociale konsekvenser af den grønne omstilling gøres til en særlig budgetpost på EU-budgettet.
Man bør i stedet gå videre med planen om at indføre en social klimafond i EU. 3.10.
Fonden yder sociale kompensationsbetalinger på den ene side og giver incitamenter til elektriske køretøjer og investeringer i opladningsinfrastruktur og dekarbonisering af bygninger på den anden side.
Der bør imidlertid tages hensyn til lavindkomsthusholdningernes behov, og foranstaltninger for elektrificering af mobilitet bør være altomfattende og fremtidsorienterede, således at lavindkomsthusholdninger får mulighed for at anvende e-bymobilitet og nye forretnings­ modeller som f.eks.
delebiler.
EØSU påpeger, at fremme af nul- og lavemissionsmobilitet ikke alene bør fokusere på
(7)
European Climate Foundation Decarbonising European transport and heating fuels — Is the EU ETS the right tool?
https://europeanclimate.org/wp-content/uploads/2020/06/01-07-2020-decarbonising-european-transport-and-heating-fuels-full-re­ port.pdf.