6.4.2022
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 152/129
— bevilling af økonomisk støtte gennem kommuner for at undgå, at borgerne låses fast af branchens aktører.
Det er afgørende at fjerne bureaukratiske hindringer og sikre, at finansieringen når ud til den tilsigtede målgruppe (såsom ungdomsledede græsrodsorganisationer og ungdomsledede lokale organisationer), samtidig med at det gøres klart, hvilke forpligtelser producent-forbrugeren kan blive pålagt i fremtiden.
Her skal den retlige stabilitet have forrang, da forbrugerne skal sikres adgang til økonomisk støtte og knowhow, så de vover at tage springet og blive producent-forbrugere.
EØSU mener, at så snart det pågældende lovgivningsinstrument er blevet revideret, bør det ikke fornys før 2030 for at sikre den retlige stabilitet, i ordets brede forstand, som alle sektorens aktører har brug for, og som allerede anført i punkt 3.1 ovenfor.
3.3.
Selv om det er på sin plads at øge indsatsen for at en dynamisk anvendelse af havvindmøller som fastsat i strategien for offshorevindenergi, bør landbaseret vindenergi og solcelleanlæg spille en større rolle i vores fremtidige europæiske energisystem.
EØSU undrer sig over fraværet af en generel tilgang og opfordrer Kommissionen til at vedtage en regional decentraliseret politisk strategi.
Prosumerisme kan ikke fremmes uden støtte fra regionale og lokale myndigheder, som ikke blot råder over tekniske og økonomiske midler, men også har kendskab til de særlige forhold i området, hvilket muliggør betydelige tidsmæssige besparelser.
Fordi de regionale og lokale myndigheder er tæt på borgerne og aktørerne i området, bør de tildeles flere beføjelser for at opfylde direktivets målsætninger.
Endelig bør denne strategi ledsages af overvejelser om forvaltningen af kritiske ressourcer og materialer (udvinding, genbrug osv.), som er nødvendige for produktion og fornuftig forvaltning af de vedvarende energikilder.
Afhængigheden af fossile brændstoffer må ikke blive en afhængighed af kritiske materialer.
b) Bedre udnyttelse af synergier 3.4.
Den seneste omarbejdning blev foretaget for forholdsvis kort tid siden, og de nye bestemmelser har derfor endnu ikke kunnet slå helt igennem.
EØSU mener således, at denne revision skal tjene to formål.
3.5.
Som situationen ser ud nu, bør EU, ifølge modellerne i referencescenariet for EU i 2020, overskride det nuværende mål om, at vedvarende energikilder skal udgøre 32 % af energiforbruget, med lidt over 1 %.
Revisionen bør for det første hæve de nuværende mål og samtidig indføre nye mål for at øge integrationen af vedvarende energikilder med mindst 7 % på europæisk niveau.
3.6.
For det andet bør de ændringer, der gennemføres som led i »Fit for 55«-pakken, dels styrke de eksisterende synergier mellem disse bestemmelser og direktivet.
Dels bør denne tilgang også finde anvendelse på nye redskaber, der foreslås af Kommissionen, såsom den sociale klimafond og CO2-grænsetilpasningsmekanismen.
Fordelene ved gennemførelsen af direktivet vil således kun kunne opnås fuldt ud, hvis udbredelsen af vedvarende energikilder går hånd i hånd med indførelsen af et CO2-regnskab for importeret CO2.
Indførelsen af CO2-grænsetilpasningsmekanismen over for visse sektorer bør udgøre en oplagt mulighed for at skabe lige vilkår, som skal varetages på europæisk niveau.
Udskiftning af målet om, at vedvarende energi udgør mindst 14 % af transportsektorens endelige energiforbrug, med et bindende mål om en drivhusgasintensitet på 13 % senest i 2030, jf. artikel 25, er et eksempel på synergier, der er blevet udnyttet ordentligt.
En sådan fremgangsmåde vil gøre det muligt at skabe øget sammenhæng med revisionen af EU's emissionshandelssystem og lovgivningen om CO2-standarder.
I overensstemmelse med Kommissionens strategi for integration (4) af energisystemer bør elektrificering af transportsektoren dog prioriteres, når det er økonomisk og teknologisk muligt.
Endelig fremsættes dette forslag om revision også forud for revisionen af direktivet om bygningers energimæssige ydeevne, og det bør udgøre en mulighed for et højt ambitionsniveau når opfølgningen af »Fit for 55«-pakken efter planen præsenteres den 14. december 2021.
c) Det økonomiske opsving bør fremme anvendelsen af vedvarende energikilder 3.7.
Mens efterspørgslen efter elektricitet stort set er nået op på niveauet fra før sundhedskrisen, har den økonomiske genopretning ført til et opsving for de vedvarende energikilder på bekostning af fossile brændstoffer (5).
For at fastholde denne tendens og gøre den varig er det afgørende, at der sikres lige konkurrencevilkår mellem de forskellige kilder til energiproduktion.
Det kræver først og fremmest, at støtten til fossile brændstoffer, som i 2018 beløb sig til anslået 50 mia.
EUR på europæisk (6) plan (»indirekte« støtte er ikke medregnet heri), skal bringes til ophør hurtigst muligt.
(4) (5) (6)
COM(2020) 299 final.
Ember, European Electricity Review: H1-2021, (ember-climate.org).
Kommissionen, Bilag til 2020-rapport om status over energiunionen i henhold til forordning (EU) 2018/1999 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen.