6.4.2022
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 152/9
2.3.
Der er dukket flere nye prioriteter op for EU's beslutningstagere de seneste år, f.eks.
den digitale og den grønne omstilling og et øget fokus på sociale hensyn på en lang række politikområder.
Selv om covid 19-pandemien uden tvivl kommer til at have en stor og negativ indvirkning på den europæiske økonomi, må vi ikke glemme andre udfordringer såsom klimaændringer, stigende ulighed og træg produktivitetsvækst.
Investeringer i et sammenhængende samfund, bæredygtig udvikling, menneskelig og social kapital og livskvalitet vil være afgørende for at skabe muligheder for moderne virksomheder og fremme beskæftigelse, velstand og bæredygtig vækst i fremtiden.
Derfor bør indikatorer, der rækker ud over BNP, anvendes som instrumenter til ikke blot at overvåge og måle, men også til at give oplysninger om politikudviklingen, forbedre kommunikationen og tilskynde til fastsættelse af mål.
2.4.
Med denne initiativudtalelse agter EØSU at yde et værdifuldt bidrag til fastlæggelsen af, hvilke indikatorer for velfærd og udvikling der kan supplere de klassiske økonomiske indikatorer.
Udtalelsen fremhæver også uopfyldte databehov og skitserer, hvordan man bedre kan integrere sådanne indikatorer i den politiske beslutningsproces på europæisk og nationalt plan, så EU kan komme styrket ud af den nuværende krise og samtidig imødegå fremtidige chok med større modstandsdygtighed.
2.5.
Aldrig har der været så stort et behov for at udvikle indikatorer, som bidrager til udformningen og gennemførelsen af politikker, der skal udvikle en global model for en bæredygtig økonomi med henblik på at sikre velfærd for hele verdens befolkning.
Den aktuelle økonomiske model, som bygger på konstant vækst, der betragtes som den vigtigste drivkraft bag systemets stabilitet, kan ikke længere opretholdes af en planet med begrænsede ressourcer.
2.6.
I juni offentliggjorde Kommissionen et debatoplæg (4), hvori den gentog, at det er nødvendigt at udvikle indikatorer som supplement til BNP for bedre at kunne overvåge den omstilling, der foregår i samfundet og økonomien takket være gennemførelsen af politikker til fremme af den europæiske grønne pagt.
Dette oplæg præsenterer også visse medlemsstaters indsats i de seneste år for at udvikle supplerende værktøjer til at sikre overvågning af velfærden og de økonomiske aktiviteters indvirkning på miljøet.
2.7.
På globalt niveau er der taget en række initiativer, som har til formål at udvikle indikatorer, der dels giver de politiske beslutningstagere mulighed for at udforme og gennemføre politikker, som skal fremme bæredygtighed, dels sikrer bedre information om omstruktureringen af den økonomiske model.
Blandt de initiativer, der bør rettes opmærksomhed mod, er EU Doghnut by 2030 (5), som har udviklet et nyt koncept til præsentation af en politisk sammenfatning af eksisterende resultattavler og udvalgt 30 indikatorer med henblik på at fremme en større effektivitet i udformningen af politikker og en bedre forståelse i den brede offentlighed af de krav, der knytter sig til omstruktureringen af det økonomiske system.
3.
Generelle og særlige bemærkninger 3.1.
Debatten om emnet »hinsides GDP« har i vid udstrækning fået institutioner, forskere og politiske beslutningstagere til at reagere.
Der er således, fra OECD's, FN's, Kommissionens og Eurostats side, fremsat forslag til indikatorer med henblik på i højere grad at fremme velfærd og velstand på individuelt, kollektivt og nationalt niveau.
I 2015 vedtog FN sine mål for bæredygtig udvikling med 169 delmål og 200 indikatorer.
I 2018 offentliggjorde OECD's højtstående ekspertgruppe to rapporter (6), hvori den anbefalede at måle velfærden mere effektivt ved at forbedre de eksisterende indikatorer eller indføre nye indikatorer.
EØSU mener, at medlemsstaterne, afhængigt af deres særlige nationale forhold, først og fremmest bør anvende visse af FN's indikatorer, og opfordrer dem til at bruge forslagene fra OECD's rapporter om forbedring af målingen af velstand og velfærd.
3.2.
For nylig undertegnede de europæiske arbejdsmarkedsparter, nemlig BussinessEurope, Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS), Den Europæiske Sammenslutning af Offentlige Arbejdsgivere (SGI Europe) og Den Europæiske Organisation for Håndværk og Små og Mellemstore Virksomheder (UEAPME), et fælles dokument (7), hvori de anbefalede at anvende et sæt indikatorer som supplement til BNP på det sociale, økonomiske og miljømæssige område.
(4) (5) (6)
(7)
https://ec.europa.eu/info/publications/economic-policy-making-beyond-gdp-introduction_en https://zoe-institut.de/en/publication/a-compass-towards-2030 OCDE (2018), Beyond GDP: Measuring what counts for economic and social performance, Éditions OCDE, Paris — https://doi.org/ 10.1787/9789264307292-en.
OCDE (2018), For Good Measure: Advancing Research on Well-Being Metrics Beyond GDP, Éditions OCDE, Paris — https://www.oecdilibrary.org/economics/for-good-measure_9789264307278-en.
https://est.etuc.org/wp-content/uploads/2021/05/FINAL-BEYOND-GDP-SOCIAL-PARTNERS-EU.pdf