C 152/124
DA
Den Europæiske Unions Tidende
6.4.2022
3.2.
Forslaget indeholder en meget lang række tilsagn, henvisninger til andre initiativer, budgetter og politikområder, som for størstedelens vedkommende hilses velkommen.
Det afspejler også politikområdets og EU-ungdomsstrategiens tværsektorielle karakter.
Det er dog også vigtigt, at forslaget er klart og fokuseret.
Nogle gange er det bedre med mindre, og man kan frygte, at en lang liste med politikområder og delt ansvar kan sløre et tydeligt fokus på udbytte, ansvar og resultater.
3.3.
Det fremgår tydeligt af forslaget, at ungdomsåret primært handler om at fremme aktiviteter og arrangementer.
Det er vigtigt at gøre dette klart.
Selv om det måske forventes, at det vil påvirke politik eller fremhæve mulighederne for politisk input, indeholder forslaget ikke i sig selv nogen politiske tilsagn.
3.4.
Forslaget fastslår tydeligt, at initiativer reelt set hovedsageligt skal finansieres af eksisterende kilder, og Erasmus +-programmet er tilsyneladende det primære fokusområde.
Hertil skal endnu en gang bemærkes, at det i så fald er vigtigt at melde det klart ud.
Hvis nationale agenturer for Erasmus+ skal prioritere aktiviteter med tilknytning til ungdomsåret, har de på tilsvarende vis brug for klarhed, støtte og vejledning.
De nye initiativer for unges deltagelse under Erasmus+-programmet kan være velegnede til sådanne aktiviteter, men der vil — som tidligere anført — være behov for at udarbejde og stille oplysninger til rådighed for ansøgerne i medlemsstaterne.
Det skal igen fremgå tydeligt af alt markedsføringsmateriale og andre aktiviteter, at ungdomsåret hovedsageligt vedrører eksisterende ressourcer.
En sådan ærlighed er afgørende i arbejdet med unge.
3.5.
Det vil endvidere være vigtigt at sikre, at andre finansieringslinjer fra generaldirektoraterne fuldt ud er til rådighed for relevante aktiviteter, og at dette offentliggøres på tilsvarende vis og fremhæves af de budgetansvarlige.
Dette er navnlig relevant i betragtning af ungdomsspørgsmålets tværsektorielle karakter og den betydning, det tillægges i EU-ungdoms­ strategien.
Det ville naturligvis også give flere ressourcer til aktiviteter, skabe forbindelse med andre politikområder og nå ud til en ny gruppe af unge samt eventuelt til de grupper, der er sværere at nå ud til.
3.6.
Koordineringsaktiviteterne vil få afgørende betydning for årets succes.
Der er i den forbindelse behov for større inddragelse af civilsamfundet og en mere prominent rolle til ungdomsorganisationer på nationalt, lokalt og europæisk niveau.
Nationale ungdomsråd og andre store ungdomsorganisationer bør være ligeværdige partnere i Gruppen af Nationale Koordinatorer og inddrages i både fælles udarbejdelse og gennemførelse af året, og de bør bistås i varetagelsen af denne funktion.
Det Europæiske Ungdomsforums rolle bør også anerkendes som en central partner i interessentgruppen.
3.7.
EU's ungdomsstrategi er EU's vigtigste politiske engagement på ungdomsområdet.
Den indeholder også et vigtigt og nyttigt engagement i ungdomspolitikkens tværsektorielle dimension.
Dette er afgørende for at opnå fremgang for en række politikker for unge, bl.a. inden for beskæftigelse, miljø, uddannelse og erhvervsuddannelse.
Det er derfor vigtigt, at ungdomsåret er tæt forbundet til EU-ungdomsstrategien, navnlig ungdomspolitikkens tværsektorielle dimension.
Forslaget tydeliggør dette, men det er også vigtigt, at alle sektorer bidrager og spiller deres rolle, for så vidt angår overvågning og tilsyn.
3.8.
Der skal fortsat arbejdes med alle områder af ungdomspolitik og tilknyttede tværsektorielle områder for at sikre, at der opnås størst mulig deltagelse fra de grupper, det er sværest at nå ud til.
Dette arbejde bør være en del af overvågningen af ungdomsåret, og der kan være metoder til at prioritere visse grupper eller endog dårligt stillede områder for at sikre, at der udledes tilstrækkelige aktiviteter heraf.
Henvisningen til ALMA-initiativet hilses i denne forbindelse også velkommen, da det lægger vægt på NEET'er, selv om der stadig er brug for flere oplysninger herom.
3.9.
Fokus på aktiviteter og arrangementer skal knyttes sammen med resultater.
Der vil med henblik herpå være behov for indikatorer, som rækker ud over aktiviteterne.
Hvis målet er, at unges stemmer skal høres, skal dette afspejles i indikatorerne.
Da forslaget ofte anvender begreberne »hylde, støtte og engagere«, kan disse muligvis danne grundlag for en god ramme for indikatorer.
Det vigtigste er, at disse omfatter mere end blot udbyttet af aktiviteterne og arrangementerne og fokuserer på resultaterne heraf.
3.10.
Mange af resultaterne i ungdomsåret vil være afhængige af tiltag på nationalt niveau, men de nationale myndigheder har ikke fået meget tid.
Finansiering vil tilsvarende være et problem så sent i forløbet, da de nationale myndigheder unægteligt har mange ting på dagsordenen, og der endvidere er betragtelige forskelle ungdomspolitikkerne imellem, hvilket GD EAC's også bemærker i sit eget arbejde.
Alle disse faktorer vil medføre udfordringer for gennemførelsen af ungdomsåret.