6.4.2022
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 152/109
3.14.
Et andet spørgsmål, der skal behandles, er, hvordan udstedere af grønne obligationer fra lande uden for EU kan få adgang til EU's kapitalmarkeder og omvendt.
Der er et behov for at harmonisere klassificeringssystemer på tværs af jurisdiktioner på globalt plan.
I den forbindelse er det relevant at henvise til den internationale platform for bæredygtig finansiering, som er et forum for dialog mellem de politiske beslutningstagere med det overordnede mål at øge mængden af privat kapital, der investeres i miljømæssigt bæredygtige investeringer.
Det endelige mål for den internationale platform for bæredygtig finansiering er at lette mobiliseringen af privat kapital til miljømæssigt bæredygtige investeringer.
Den internationale platform for bæredygtig finansiering er derfor et multilateralt forum for dialog mellem politiske beslutningstagere, der skal hjælpe investorer med at kortlægge og udnytte bæredygtige investeringsmuligheder, som reelt bidrager til klima- og miljømålene.
Harmoniseringen af klassificeringssystemer bør drøftes og vedtages i dette forum.
3.15.
Som tidligere nævnt vil ESMA, som den instans der fører tilsyn med EU's kapitalmarked, spille en vigtig rolle med hensyn til at sikre, at de foreslåede standarder anvendes så pragmatisk som muligt.
Dette vil kræve kompetenceudvikling og opbygning af ESMA's kapacitet som tilsynsførende for kontrollanter af EU's grønne obligationer.
Kommissionen fastsætter kriterierne for kvalifikationer og gennemsigtighed, og disse udgør et solidt grundlag for ESMA.
Efterhånden som ESMA opbygger sin kapacitet, kan den efter vores mening med tiden støtte sine modparter uden for EU i anvendelsen af lignende standarder og dermed lette EU-investorenes adgang til nye markeder.
3.16.
Det skal desuden tages i betragtning, at omstillingen til en kulstoffattig EU-økonomi vil kræve finansiering langt ud over det, der er til rådighed under NextGenerationEU.
Den private sektor spiller allerede en rolle i denne omstilling, men der er behov for meget mere.
Den foreslåede EU-standard for grønne obligationer vil derfor videreudvikle et spirende marked for grønne obligationer og mobilisere yderligere udstedere ud over at fremme grænseoverskridende finansiering på kapitalmarkederne.
I sidste ende vil den foreslåede standard for grønne obligationer styrke potentielle udstederes og investorers omdømme og deres engagement i bæredygtig udvikling og miljømæssige mål, dvs. modvirkning af klimaændringer, tilpasning til klimaændringer, bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand og marine ressourcer, omstilling til en cirkulær økonomi, genanvendelse, affaldsforebyggelse, forebyggelse og bekæmpelse af forurening og beskyttelse af sunde økosystemer.
De relevante miljømæssige og sociale mål vil således indgå i enhver virksomhedsstrategi.
Desuden vil fremme af et EU-miljømærke for finansielle produkter, samtidig med at bureaukratiet minimeres, hjælpe private virksomheder med at vedtage en sådan strategi.
3.17.
Med tiden forventer EØSU, at investorerne vil vælge EU-standarder for grønne obligationer, da dette vil sikre, at midlerne anvendes i overensstemmelse med klassificeringssystemet, hvilket igen letter kravene til investorrapportering.
Derfor bør målet være at vedtage den foreslåede standard for grønne obligationer i hele EU, uanset om det er i den private eller offentlige sektor.
3.18.
I den forbindelse ser EØSU gerne, at eksisterende grønne obligationer »beskyttes« under den foreslåede standard samt en eventuel anvendelse af sådanne standarder for NextGenerationEU-obligationer.
EØSU er overbevist om, at grønne obligationer, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, vil bidrage til at nå miljømålene.
Desuden forventer udvalget, at EU-standarden for grønne obligationer vil øge investorernes interesse i sådanne investeringer og yderligere udvikle markedet for grønne obligationer.
Selv om dette er en god nyhed for udstedere og investorer, advarer EØSU mod de udfordringer, der blev nævnt tidligere.
3.19.
Hvis forslaget vedtages, som det er, vil det være interessant at vurdere, i) i hvilket omfang investorer, både i og uden for EU, vil kræve, at udstederne tilpasser sig de foreslåede standarder, eller om forslaget vil resultere i forskelle på markedet for grønne obligationer mellem EU og resten af verden, og ii) hvordan den foreslåede gennemførelse af EU's standard for grønne obligationer vil påvirke udviklingen på markedet for grønne obligationer i og uden for EU.
3.20.
EØSU mener især, at dette er relevant, da miljømæssige udfordringer som f.eks.
klimaændringer ikke kan imødegås af EU alene.
Medmindre der er fælles fodslag om at arbejde for en klassificering, der stemmer overens med klassificeringen i tredjelande, vil Kommissionens frivillige standard for grønne obligationer i forslaget til forordning sandsynligvis ikke blive en standard, der kommer til at gælde for det globale marked for grønne obligationer.
Dette vil resultere i fragmenterede kapitalmarkeder, hvor udstedere fra tredjelande sandsynligvis ikke vil overtage Kommissionens foreslåede standarder.
Dette kan bremse den strøm af midler, der er nødvendig for at håndtere de enorme miljøudfordringer, navnlig klimaændringerne.