6.4.2022
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 152/105
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om europæiske grønne obligationer« (COM(2021) 391 final — 2021/0191 (COD)) (2022/C 152/17)
Ordfører: Philip VON BROCKDORFF
Anmodning om udtalelse
Rådet, 12.8.2021 Europa-Parlamentet, 13.9.2021
Retsgrundlag
Artikel 114 og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
Kompetence
Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed
Vedtaget i sektionen
23.11.2021
Vedtaget på plenarforsamlingen
8.12.2021
Plenarforsamling nr.
565
Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod)
123/1/4
1.
Konklusioner og anbefalinger 1.1.
Den »frivillige« EU-standard for grønne obligationer skaber en ordning, der bygger på gennemsigtighed og tilsyn.
Under en sådan ordning vil projekter, der er i overensstemmelse med EU-klassificeringen af bæredygtige aktiviteter, være berettigede til finansiering, og udstedere skal fremlægge yderligere oplysninger på udstedelsestidspunktet og efterfølgende gennem regelmæssig rapportering om anvendelsen af provenuet og projektets indvirkning. 1.2.
EØSU mener, at EU-standarden for grønne obligationer har potentiale til at skabe betydelige økonomiske fordele for både udstedere og investorer.
Dette er muligt, fordi forslaget har til formål at skabe en universel, troværdig og strømlinet mekanisme for udstedelse af grønne obligationer, der minimerer asymmetri i informationerne og samtidig giver udstedere, der overholder denne standard, betydelige fordele med hensyn til omdømme. 1.3.
EØSU mener, at tilpasningen af disse obligationer til EU's klassificeringsforordning også gør dem velegnede til at finansiere økonomiske aktiviteter, der støtter omstillingen til mere bæredygtige og dekarboniserede økonomier. 1.4.
Den foreslåede standard vil også bidrage til en væsentlig reduktion af den eksisterende usikkerhed vedrørende de typer aktiver eller udgifter, der med rimelighed kan klassificeres som en grøn kapitalanvendelse.
På grund af ovennævnte tilpasning til EU's klassificering mener EØSU imidlertid, at der er behov for klare retningslinjer fra Kommissionens side for at lede investorerne i retning af EU's grønne obligationer og projekter, der har en positiv indvirkning på miljøet. 1.5.
EØSU er af den opfattelse, at det i forbindelse med den videre udvikling af grønne obligationer som aktivklasse er nødvendigt at anvende en ensartet standard for udstedere på tværs af medlemsstaterne.
Den udfordring, som udstedere, der ønsker at overholde standarderne i EU's klassificering, står over for, bør imidlertid ikke undervurderes.
De vil efter al sandsynlighed afveje omkostningerne ved en ekstern kontrol mod fordelene ved at få adgang til et bredere investorgrundlag.
Det skal undgås, at der opstår en situation, hvor private udstedere eventuelt vil foretrække alternative grønne obligationer og mindre bekostelige certificeringsprocesser. 1.6.
De foreslåede rapporterings- og overholdelsesprocedurer kan have en uforholdsmæssig stor økonomisk indvirkning på SMV'er, som kan finde EU's grønne standard for restriktiv, hvilket vil modvirke yderligere vækst.
Også dette skal undgås, og derfor anbefaler EØSU en pragmatisk tilgang til tilsyns- og rapporteringskravene.
Hvis man undgår for stram lovgivning og overdreven regulering, herunder for virksomhedsudstedere, vil det lette indførelsen af EU-standarden for grønne obligationer på tværs af kapitalmarkederne.
Hvad angår dekarboniseringen af økonomien, anses virksomhedsudstedere for at yde et lige så vigtigt bidrag som Kommissionens udstedelse af grønne obligationer, og EØSU er af den opfattelse, at standarderne for grønne obligationer udstedt af henholdsvis den offentlige sektor og virksomhedsudstedere skal harmoniseres.