C 152/98
DA
Den Europæiske Unions Tidende
6.4.2022
kerneenergi og naturgas.
EØSU mener derfor, at det eventuelt ville være bedre at behandle disse former for kontroversielle økonomiske aktiviteter, som stadig kan spille en nyttig rolle i overgangsperioden, særskilt fra selve EU-taksonomien.
Desuden bør EØSU overveje at iværksætte et særskilt initiativ på dette område.
EØSU støtter indarbejdelsen af de øvrige miljømål samt udvidelsen til økonomiske aktiviteter med et mellemliggende miljøpræstationsniveau, økonomiske aktiviteter, der ikke har en væsentlig indvirkning på miljømæssig bæredygtighed og økonomiske aktiviteter, der i væsentlig grad skader den miljømæssige bæredygtighed.
Der bør snarest fremsættes forslag om dette.
For at øge taksonomiens og standardernes effektivitet bør de fungere som fundament på forskellige områder.
Det er imidlertid vigtigt at forhindre smuthuller for grønvaskning.
1.5.
EØSU glæder sig over, at adgangen til bæredygtig finansiering skal lettes for detailinvestorer og SMV'er.
Der bør i den forbindelse sørges for retfærdige finansieringsvilkår.
Udvalget støtter initiativerne til at udvide bæredygtigheds­ rapporteringen, eftersom en bæredygtig virksomhedspolitik også er i SMV-kundernes interesse og i civilsamfundets interesse generelt.
Rapporteringskravene bør ikke stille for store krav til ressourceforbrug og omkostninger, men være effektive og bidrage til gennemsigtighed med henblik på at forbedre markedseffektiviteten og derved lette adgangen til finansiering.
I forbindelse med grøn budgetlægning anbefaler EØSU en kobling til en (fremtidig) gylden regel for investeringer.
1.6.
De nævnte foranstaltninger vedrørende støtte til troværdige sociale investeringer er langt fra tilstrækkelige og bør styrkes.
Der bør være større fokus på social bæredygtighed, så mennesket og arbejdsmarkedet kommer til at stå i centrum.
I den forbindelse bør arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet inddrages fuldt ud med den europæiske søjle for sociale rettigheder og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling som grundlag.
En integreret taksonomi, der omfatter miljømæssige og sociale mål på lige fod, kan blive et værdifuldt udgangspunkt for et økonomisk, socialt og miljømæssigt bæredygtigt EU.
Inden for rammerne af oplysningskravene vedrørende bæredygtig finansiering bør der især ses nærmere på indikatorerne for arbejdstager- og menneskerettigheder, som bør forbedres.
1.7.
Der skal tages højde for bæredygtighedsfaktorer i tilknytning til den finansielle sektors risikostyring og tilvejebringelse af kapital.
Denne udfordring skal håndteres ved hjælp af regulering og på kort sigt også på teknisk niveau.
EØSU går ind for en robust og forudseende kapitalpolitik og en strengt økonomisk risikovurdering, således at risikoafvejningen tager udgangspunkt i de faktiske stabilitetsrisici.
Der skal tages højde for bæredygtighedsrisicienes indvirkning på banker og forsikringsselskaber og endog på stabiliteten i den finansielle sektor som helhed.
Ved den systematiske kortlægning af ESG-risici i form af kreditvurderinger bør der pustes nyt liv i debatten om EU-kredit­ vurderingsbureauet, så EU's rolle som pioner på bæredygtighedsområdet kan styrkes.
1.8.
EØSU hilser tiltagene til en styrket overvågning af systemiske risici som følge af klimakrisen velkommen og opfordrer til, at alle områder af den finansielle sektor så vidt muligt bliver omfattet.
Det er også på tide langt om længe at tage hensyn til sociale bæredygtighedsrelaterede risici, der udgør en risiko for samfundets sammenhængskraft som følge af, at fordelingsbalancen tipper.
Derudover støtter udvalget strengere forpligtelser i forbindelse med finansielle institutioners bæredygtighedsrapportering.
Hvad angår tillidsforpligtelser og forvaltningsregler må der ikke ske en uforholdsmæssig overførsel af risici under påskud af den »grønne hensigt«, og klassificeringen af ikke-bæredygtige investeringer bør tilpasses omhyggeligt.
1.9.
Tilsynsmyndighederne skal hurtigst muligt tildeles kompetencer, som sætter dem i stand til at bekæmpe grønvaskning.
En definition af dette begreb ville lette dette arbejde.
Det vil også være hensigtsmæssigt med en overvågningsramme til måling af de fremskridt, der gøres i EU's finansielle system.
EØSU opfordrer til, at civilsamfundet inddrages i kontrollen af finansmarkedernes tilpasning til bæredygtighedsmålene.
Endelig bør et forbedret samarbejde mellem tilsynsmyndighederne og ECB støttes.
Civilsamfundet bør involveres i forskningen i bæredygtig finansiering, og der skal i den forbindelse tages hensyn til den sociale bæredygtighed.
1.10.
EØSU glæder sig over, at Kommissionen vil fremme en ambitiøs konsensus i internationale fora, idet globale markeder har brug for globalt anerkendte rammebetingelser.
Europæiske virksomheder bør ikke stilles over for så mange forskellige regler, at de oplever alvorlige konkurrencemæssige ulemper.
Dette omfatter også global adgang til de oplysninger, som gør det muligt at vurdere en investerings bæredygtighed og reel regulering af og tilsyn med ESG-dataudbydere.
Den omstændighed, at det går noget trægt med at opnå enighed internationalt, bør ikke føre til, at foranstaltningerne på EU-plan forsinkes.
I forbindelse med uddybningen af arbejdet under den internationale platform for bæredygtig finansiering (IPSF) tilskynder EØSU Kommissionen til ikke kun at fremme et tættere samarbejde med den private sektor, men også med civilsamfundet.
EØSU opfordrer indtrængende til, at der også på internationalt niveau tages større hensyn til den sociale bæredygtighed, hvilket stemmer overens med FN's verdensmål for bæredygtig udvikling.