6.4.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 152/75
3.5.
V pokynech se konstatuje, že si členské státy EU v dostatečné míře nevyměňují informace ohledně ověřování faktů.
Informace, které jsou v jednom státě považovány za nepravdivé, se tak mohou šířit i do jiné země. 3.6.
Podle pokynů je zapotřebí urychlit boj proti zpeněžování dezinformací, k němuž dochází pomocí umisťování reklamy v digitálním prostoru, což se týká například Google Ads. 3.7.
Kodex klade důraz především na politickou reklamu.
Totožnost zadavatele politické reklamy je až příliš často nejasná a je třeba zlepšit transparentnost šířených reklam.
To je v souladu s návrhy uvedenými v aktu o digitálních službách (9) (článek 30).
Komise předloží nový právní předpis, který by měl zvýšit transparentnost v oblasti politické reklamy. 4.
Konkrétní připomínky 4.1.
EHSV s potěšením konstatuje, že Evropská komise odvádí v boji proti dezinformacím dobrou práci, a zejména že svá opatření postupně zpřísňuje.
4.2.
EHSV má za to, že při boji proti dezinformacím je zapotřebí mít vždy na zřeteli nutnost chránit svobodu projevu.
4.3.
Diskuse mezi všemi zúčastněnými subjekty nabývá v současné době konkrétní podoby, a to mimo jiné díky rozsáhlému zapojení akademických pracovníků.
EHSV uznává, že bylo nutné se zaměřit na odvětví online reklamy a že je tato potřeba nyní zohledněna. 4.4.
Hlavní výtka EHSV, pokud jde o pokyny k posílení kodexu zásad boje proti dezinformacím, spočívá v tom, že se tyto pokyny až příliš soustředí na obsah a jeho moderování a nevěnují dostatek pozornosti subjektům, které jej šíří.
Obsah se neustále mění, platformy, na kterých je nabízen, také procházejí vývojem, co se však v zásadě nemění, jsou hlavní aktéři a jejich pohnutky.
Je tedy zapotřebí zaujmout spíše preventivní než nápravný přístup, což znamená, že se Komise musí zaměřit spíše na příčiny než na důsledky. 4.5.
Pod rouškou několika ideologů, sekt nebo fanatiků se skrývá skutečný a mimořádně výnosný byznys s dezinformacemi.
Aniž by si to evropské podniky uvědomovaly, utratí na dezinformačních internetových stránkách ročně více než 400 milionů EUR.
(10) Vzhledem k tomu, že je známo, že hlavní zdroje dezinformací sledují finanční cíle – a to mimo jiné pomocí systému odkazování, z něhož jim plynou značné částky peněz za online reklamu, ale také pomocí svého zvláštního postavení, díky němuž se mohou ucházet o veřejné dotace –, by Komise měla podporovat celou řadu hospodářských a finančních nástrojů, které by umožnily bojovat proti dezinformacím hned u zrodu. 4.6.
EHSV konstatuje, že mnohé platformy dostatečně nezveřejňují svou metodiku pro zacházení s dezinformacemi, na což při svém boji proti dezinformačním praktikám doplácejí všechny evropské subjekty.
Na druhou stranu EHSV vítá skutečnost, že jak se zdá, některé platformy (YouTube) berou tento problém skutečně vážně. 4.7.
Vliv hlavních platforem (Facebook, Twitter) nesmí zastírat skutečnost, že nejúčinnější dezinformace se zaměřují na nástroje, které zná široká veřejnost méně, jako jsou Vkontakte, Rumble, Odysee, Gab či Parler.
Tyto menší platformy mají sice omezenější publikum, mohou se však snáze zaměřit na konkrétní skupiny dle regionu, věku nebo jakéhokoli jiného parametru.
Zmíněné platformy nemají k dispozici ani dostatek finančních prostředků, aby mohly bojovat proti dezinformacím, které šíří, nebo se zaštiťují svobodou projevu a nevědí, proč by tak vůbec měly činit.
Zdrojem dezinformací jsou často platformy, které nejsou tak na očích, a z nichž se pak rychle dostávají k širšímu publiku (11). 4.8.
EHSV se domnívá, že evropská opatření jsou příliš roztříštěná a nekoordinovaná.
Zdá se, že jednotlivé struktury jsou příliš oddělené, což se týká především dvou hlavní subjektů: EDMO a evropské pracovní skupiny StratCom.
Výměnu informací by mělo usnadnit zřízení stálé pracovní skupiny, kterou by měli tvořit mj. zástupci skupiny evropských regulačních orgánů pro audiovizuální mediální služby (ERGA).
EHSV se však obává, aby se neukázalo, že prostředky vyčleněné na činnost této pracovní skupiny jsou ve srovnání s rozsahem jevu, který má potírat, příliš omezené. 4.9.
Je naléhavě nutné zlepšit spolupráci mezi členskými státy.
Zároveň musí mít EU na paměti, že svoboda sdělovacích prostředků, která je neoddělitelně spjata se svobodou projevu, je v současné době hned v několika členských státech ohrožena.
Totéž platí i pro jejich soudní systémy.
To má nutně negativní dopad na schopnost těchto zemí vést plodnou spolupráci, například v oblasti ověřování faktů a v souladu s hodnotami EU, konkrétně se zásadami právního státu.
Jakékoli úsilí v boji proti dezinformacím může mít velmi závažný dopad na základní práva, která je nezbytně nutné zaručit a hájit ve všech členských státech.
(9) (10) (11)
COM(2020) 825 final, Evropská komise, návrh nařízení o jednotném trhu digitálních služeb, 15. prosince 2020.
Claudia Cohen, Des marques financent, malgré elles, la désinformation (Obchodní značky, které nevědomky financují dezinformace), Le Figaro, 5. srpna 2021.
Institute for public relations, Combating foreign disinformation on social media (Boj proti zahraničním dezinformacím v sociálních médiích), Rand corporation, 28. července 2021.