C 152/68
CS
Úřední věstník Evropské unie
6.4.2022
3.6.
Přehodnocení financování 3.6.1.
Finanční instituce musí analyzovat potravinové systémy z hledisek, která jsou v souladu se specifickými rysy tohoto odvětví.
Potravinářské podniky nelze posuzovat podle stejných kritérií jako ostatní odvětví, jak tomu bylo po dlouho dobu, protože přístup k úvěrům a návratnost investic neodráží dlouhodobá kritéria udržitelnosti.
Je to o to důležitější, vezmeme-li v úvahu průměrnou velikost potravinářských podniků a rostoucí význam udržitelnosti.
Pro malé a střední podniky je ještě obtížnější získat přístup k financování a podávat zprávy o výsledcích dosažených v oblasti udržitelnosti.
3.6.2.
Pokud jde o udržitelné financování pro malé a střední podniky, je třeba zdůraznit, že byrokratická a složitá technická screeningová kritéria používaná pro účely taxonomie by mohla představovat překážku pro podniky – zejména ty malé a střední –, aby se vydaly cestou udržitelnosti nebo aby v ní pokračovaly.
3.7.
Zaměření na malé podniky 3.7.1.
Rámce v oblasti odpovědnosti a monitorovací mechanismy jsou obvykle nastaveny podle velkých podniků.
Platí to i v oblasti udržitelnosti.
3.7.2.
Evropské potravinové systémy tvoří převážně malé a střední podniky.
To znamená, že potravinářské podniky potřebují v přechodné fázi podporuad hoc Ta zahrnuje zavedení nástrojů pro sebehodnocení, podporu vytváření sítí mezi podniky, vzdělávací programy v oblasti podnikání a udržitelnosti, vytváření komunit pro sdílení praktických postupů, propagaci osvědčených postupů, snazší přístup k inovačním ekosystémům, fiskální a finanční pobídky pro růst a snazší přístup na trhy a k informacím o trhu.
3.7.3.
Poskytování podpory a poradenství, a to i pokud jde o hardwarové a softwarové informační technologie, může podpořit rozvoj a konsolidaci malých a středních podniků v dodavatelském řetězci a lepší začlenění cílů udržitelného rozvoje do jejich strategií.
3.8.
Referenční srovnávání: sebehodnocení, monitorování, zapojení, dialog 3.8.1.
Každý podnik potřebuje nástroje sebehodnocení, aby dosáhl souladu s Agendou 2030.
Je třeba, aby takové nástroje podporovaly podniky všech velikostí, aniž by penalizovaly ty nejmenší.
3.8.2.
V případě větších podniků jsou zapotřebí komplexnější a standardizovanější přístupy, které umožní srovnávání.
Menším podnikům je třeba zajistit podporu ad hoc.
Vzhledem ke zvláštnostem tohoto odvětví má zásadní význam úzký dialog mezi různými aktéry v potravinovém systému (podniky, institucemi, investory, spotřebiteli, inovátory, investory).
3.9.
Zapojení občanů 3.9.1.
Vzhledem k sociální úloze potravin a jejich vlivu na environmentální a sociální udržitelnost by měly při stanovování politik na evropské, vnitrostátní a regionální úrovni a také strategií podniků probíhat konzultace s občany.
Zapojení občanů je obzvláště důležité na místní úrovni, aby se potraviny úzce propojily s životem ve městech a regionech (18).
K dosažení tohoto cíle přispívají také místní politiky v oblasti potravin, které mohou k potravinám přistupovat uceleně, využívat místní specifika a stimulovat iniciativy v oblasti spoluvytváření.
3.9.2.
Na příkladu programu LEADER (19) je patrné, že místní akční skupiny mohou v tomto ohledu účinně přispět.
Zřízení rad pro politiku v oblasti potravin je dalším příkladem, který ukazuje, že zapojení občanů vede k udržitelnějším řešením.
(18) (19)
Stanovisko EHSV Příspěvek občanské společnosti k vypracování komplexní politiky EU v oblasti potravin (Úř. věst.
C 129, 11.4.2018, s.
18) a stanovisko EHSV „Od zemědělce ke spotřebiteli“ – udržitelná potravinová strategie (Úř. věst.
C 429, 11.12.2020, s. 268).
https://enrd.ec.europa.eu/leader-clld_en.