6.4.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 152/53
klasifikuje všechna průmyslová odvětví globálně.
Tento přístup nebere v potaz rozdílné situace ani vzájemné závislosti, které se v různých ekosystémech objevují.
Jen stěží však může dostatečně zohlednit různorodost požadavků v jednotlivých regionech, a proto musí být doplněn o regionální politickou perspektivu.
3.3.
Evropská komise v současné době připravuje klíčové ukazatele výkonnosti, které mají prokázat, do jaké míry je průmyslová strategie EU úspěšná (6).
V současné době se Komise zaměřuje především na hospodářský růst a nebere ohled na cíle stanovené v Zelené dohodě pro Evropu, změny, které vyžaduje přechod na oběhové hospodářství, a sociální rozměr celého procesu transformace, Je nanejvýš důležité, aby byla v průmyslové strategii EU jasně uznána a doceněna hodnota průmyslových dovedností, možností a schopností, které nabízejí regiony.
Tuto skutečnost je zapotřebí náležitě zohlednit.
Příliš úzké zaměření na hospodářský růst a na související opatření a nástroje může v opačném případě vést k tomu, že nebude dosaženo klimatických cílů a nebudou využity příležitosti související s průmyslovou transformací, což může narušit přechod na oběhové hospodářství.
3.4.
Při koncipování průmyslové strategie a politiky se za těchto podmínek musí počítat s nejistotou a nepředvídatelností.
Politiky a rozdílné cesty přizpůsobené pro konkrétní situace musejí být flexibilní a musejí být založené na veškerých kompetencích, jež jsou v regionu nebo pro region dostupné prostřednictvím vzájemných výměn s jinými regiony nebo zeměmi.
K odhalení nedostatků a stanovení okamžitých potřeb je nutná otevřenost jakožto důležitý strategický zdroj.
3.5.
Pokud má být cílů Zelené dohody dosaženo v krátkém čase, který zbývá, vyvolají průmyslové změny zaváděné v zájmu ochrany klimatu vážné sociální problémy.
Spotřeba zdrojů škodlivých pro životní prostředí představuje otázku, kterou je zapotřebí se zabývat a prozkoumat s cílem nalézt sociálně a společensky spravedlivé řešení.
3.6.
Oběhové hospodářství přispívá pozitivně k průmyslovým změnám v rámci regionů a dodavatelských a hodnotových řetězců.
Ačkoli největší přidaná hodnota spočívá v regionech s nejpokročilejšími průmyslovými odvětvími, v lokalitách s méně znalostními a více energeticky náročným hospodářstvím se vyrábí a zpracovává materiál, který vstupuje do oběhového hospodářství.
Slabší regiony mohou mít z oběhového hospodářství větší prospěch a stát se v této oblasti předními aktéry.
3.7.
Zaměření na úspěch v oblasti průmyslových změn na regionální úrovni jasně znamená, že jsou třeba silná propojení, úzká spolupráce a sdílení kompetencí s dalšími regiony, a to i přes státní hranice členských států EU.
Existuje zde komplexní systém interakcí, který bezpochyby zahrnuje interakci místních malých a středních podniků s přeshraničními podniky.
3.8.
Stávající regionální průmyslové kompetence nejsou samy o sobě v kontextu socioekologických změn zcela účinné.
Musejí a mohou však být dále rozvíjeny investicemi do znalostí, vybavení a personálu a musejí a mohou se stát v kontextu změněných podmínek produktivními.
To povede k vytváření nových výrobků, služeb, technologií a příležitostí, což následně umožní ekonomicky stabilním podnikům nabízet v regionech atraktivní pracovní místa.
A právě na tento cíl se musí evropská průmyslová strategie zaměřit.
3.9.
Povahu regionu určuje do značné míry jeho průmyslová struktura, jeho podniky, pracovníci, kvalifikace občanů, jeho kapacity v oblasti výzkumu a vývoje a konkrétní výrobky, které jeho podniky vyrábějí nebo zpracovávají.
Průmyslové kompetence odrážejí celou řadu historických zvláštností.
Dodavatelské a hodnotové řetězce mají napříč Evropou velmi rozdílný regionální dopad.
Globální kontext je stejně důležitý jako organizace v Evropě, ale má jiné dopady.
Průmysl 4.0 a digitalizace, jakož i informační a komunikační technologie budou mít značný, ale velmi rozdílný dopad na evropský průmysl a evropská hospodářství obecně.
V tomto smyslu budou při snižování regionálních rozdílů ještě důležitější než kdy jindy finanční prostředky určené na inovace a rozvoj.
3.10.
Podnikatelé umožňující průmyslové změny, včetně startupů a malých a středních podniků mohou být se svými zákazníky v kontaktu i z méně centrálních regionů, a proto lze i na takových místech vytvářet atraktivní pracovní místa.
Zejména podniky založené na znalostech mohou přispívat k hodnotovým řetězcům do značné míry nezávisle na své fyzické blízkosti k zákazníkům.
Navíc stroje v závodech větší velikosti lze často řídit na dálku.
(6)
Viz stanovisko EHSV Aktualizace nové průmyslové strategie (INT/935, 2021) (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).