C 152/30
CS
Úřední věstník Evropské unie
6.4.2022
navíc v oficiálních údajích přehlížen, protože mladí lidé buď nežádají o podporu v nezaměstnanosti, nebo se nezapíší u agentur práce a místo toho si na živobytí vydělávají zdánlivou samostatnou výdělečnou činností, pracují prostřednictvím platforem či v šedé ekonomice.
Je tedy možné předpokládat, že skutečná čísla mohou být ještě horší než ta, která uvádí Eurostat.
3.2.
Situaci osob NEET kromě toho ještě více zhoršila krize COVID-19.
Počet osob NEET v Evropě, zejména v zemích jako je Itálie, Řecko, Bulharsko a Rumunsko, dosahuje kritických hodnot a opět se zvyšuje v důsledku předčasného ukončování studia, nedostačujícího poradenství, ztrát pracovních míst a nedostatku pracovních příležitostí.
Tato kategorie zranitelných mladých lidí je ve vyšší míře ohrožena marginalizací, chudobou a trvalým vyloučením z pracovního procesu.
3.3.
Osoby NEET představují širokou kategorii zahrnující různorodou populaci, kam patří nezaměstnaní, osoby předčasně ukončující studium a všichni demotivovaní vysokoškolští absolventi, kteří dosud nenašli práci, jakož i ostatní mladí lidé, kteří jsou z různých důvodů neaktivní.
Nezaměstnaní jsou pouze podskupinou širší kategorie osob NEET a průnik mezi skupinou osob nezaměstnaných a osob NEET se mění v průběhu času a podle země (8).
3.4.
Vysoké počty osob NEET znamenají velkou ztrátu pro naše ekonomiky a společnosti.
Pocit rozčarování nebo vyloučení těchto osob rovněž představuje vysoké politické riziko pro stabilitu našich demokratických společností.
Neschopnost vzdělávacích a sociálních systémů předcházet tomuto jevu nebo snížit počet osob NEET poukazuje na selhání snah prosadit obecně podporované a účinné politiky na podporu rovnosti příležitostí napříč Evropou.
3.5.
Tato krize má dopad obzvláště na pracovníky s nestandardními a rozmanitými formami zaměstnání (9) (příležitostná práce, práce na základě poukazu, práce prostřednictvím platforem, zakázková práce, zaměstnání založené na spolupráci atd.)
(10), přičemž v těchto formách práce bohužel převládají mladí lidé.
Obdobná pracovní místa mohou být málo placená, vyznačují se nepravidelnou pracovní dobou, slabou jistotou zaměstnání a omezenou nebo nulovou sociální ochranou (placená dovolená, důchod, volno z důvodu nemoci atd.).
Taková práce často neumožňuje získat podporu v nezaměstnanosti nebo se účastnit státních režimů zkrácené pracovní doby (tzv. kurzarbeit) (11).
Tento druh práce lze nalézt především v odvětvích, jež jsou pandemií COVID-19 obzvláště zasažena, jako je cestovní ruch, velkoobchod, maloobchod, ubytování a stravování (12).
Nové formy práce mohou být na druhé straně příležitostí pro mladé lidi žijící ve venkovských nebo odlehlých oblastech či pro mladé zdravotně postižené osoby, studenty a mladé rodiče.
Proto jsou důstojné mzdy a sociální zabezpečení nezbytné.
3.6.
V národních programech reforem by měly být identifikovány a zohledněny i přidružené překážky zaměstnanosti, např. v oblasti mobility, digitální gramotnosti, zdraví a nejistých životních podmínek, včetně absence bydlení nebo sociálního zabezpečení.
EHSV se domnívá, že členské státy by mohly tyto překážky začleňování mladých lidí na trh práce monitorovat z kvalitativního i kvantitativního hlediska a předložit konkrétní návrhy na jejich odstraňování v rámci svých národních programů reforem.
4.
Konkrétní připomínky 4.1.
Oživení po pandemii COVID-19 by mělo být vnímáno jako příležitost.
Hospodářství prodělalo otřes, stejně jako trh práce.
4.2.
Národní plány pro oživení a odolnost představují nebývalou příležitost k podnícení a podpoře změny, kterou je třeba prosazovat za pomoci inkluzivní správy, což vyžaduje dialog, otevřenost a transparentnost.
Do opatření financovaných za pomoci národních plánů pro oživení a odolnost by měly být zapojeny místní orgány, sociální partneři a občanská společnost včetně mládežnických organizací, aby bylo možné vytvořit participativní správu, která může do otázky národních plánů pro oživení a odolnost vnést konsensus, důvěru a pocit spravedlnosti.
(8) (9) (10) (11) (12)
Konle-Seidl, R. a Picarella, F. (2021), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation (Mladí lidé v Evropě: dopad pandemie COVID-19 na jejich ekonomickou a sociální situaci), Evropský parlament, Lucemburk.
https://www.eurofound.europa.eu/topic/non-standard-employment.
https://www.eurofound.europa.eu/publications/blog/new-forms-of-employment-in-europe-how-new-is-new.
Eurofound (2021), COVID-19: Implications for employment and working life (COVID-19: dopady na zaměstnanost a pracovní život), Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk.
Spasova S., Bouget D., Ghailani, D. a Vanhercke B. (2017), Access to social protection for people working on non-standard contracts and as self-employed in Europe (Přístup k sociální ochraně pro osoby pracující na základě nestandardních smluv a jako osoby samostatně výdělečně činné v Evropě).