6.4.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 152/23
3.7.
Mnoho dobrovolníků z celé Evropy se zapojuje do činností, které jsou v souladu s dlouhodobými unijními projekty Evropské komise (jež mají zásadní význam pro budoucnost Evropy – týkají se například očkování, digitalizace, otázek klimatu, finančních reforem, diskusí o jaderné energii, reforem trhu práce atd.).
Vzhledem k tomu, že aby občané mohli klíčové návrhy orgánů EU podporovat, musí jim napřed porozumět na základě faktických a nestranných informací, vyzývá EHSV Evropskou komisi, aby aktivně podporovala ty činnosti prováděné dobrovolníky, které mohou pomoci získat podporu občanů pro klíčové unijní projekty, a to i snižováním rizika šíření falešných a předpojatých informací.
3.8.
Nárůst paušálního a jednorázového financování projektů by měl umožnit, aby přispění dobrovolníků bylo uznáno jako spolufinancování grantů EU.
V praxi toto však příliš nefunguje, neboť to, jak dobrovolníci přispívají svým časem, obvykle nelze zahrnout do účetnictví organizací.
Mnoho agentur spravujících granty EU navíc vyžaduje, aby byly předloženy účetní doklady, že byla vynaložena plná výše paušálních a jednorázových plateb, což je v rozporu se záměrem a duchem uvedeného přístupu k financování coby metody výpočtu.
EHSV opakuje své požadavky, jež v tomto ohledu vyjádřil ve stanoviscích přijatých v letech 2006 (11) a 2013 (12), a vyjadřuje politování nad tím, že dosud nebyly plně provedeny.
EHSV konstatuje, že u programů financování ze strany Rady Evropy mechanismus, který čas věnovaný dobrovolné činnosti zahrnuje jako spolufinancování těchto grantů, existuje.
3.9.
EHSV velmi podporuje soutěž o titul evropské hlavní město dobrovolnictví (13), kterou v roce 2013 zahájilo Evropské středisko pro dobrovolnictví (Centre for European Volunteering) coby součást odkazu Evropského roku dobrovolnictví 2011 a která vsazuje místní politiky a postupy v oblasti dobrovolnictví do evropského kontextu a do rámce evropských hodnot a politik.
EHSV vyzývá všechny orgány a instituce EU, aby tuto iniciativu propagovaly a podporovaly, avšak s tím, že by byl zvláštní důraz kladen rovněž na nižší než celostátní úroveň, což by byl způsob, jak přiblížit občany tvůrcům unijních politik a demonstrovat, že solidární činnosti a aktivním občané přispívající k budoucnosti Evropy jsou na úrovni EU podporováni.
EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby aktivně podporovala šíření těch osvědčených postupů ve veřejných politikách, které podporují dobrovolnou činnost na místní úrovni, a to zejména s využitím příkladů z obcí, které byly kandidáty a vítězi v soutěži o titul evropské hlavní město dobrovolnictví.
4.
Trendy v oblasti dobrovolné činnosti 4.1.
EHSV podotýká, že na činnost dobrovolníků budou mít v nadcházejících letech dopad probíhající demografické změny.
4.1.1.
Evropské obyvatelstvo stárne a porodnost v Evropě klesá.
To znamená, že je více kvalifikovaných dobrovolníků k dispozici déle, ale také to, že podporu dobrovolníků potřebuje vzhledem k delšímu dožití více starších osob.
Kvůli klesající porodnosti však nemusí být dostatek mladších dobrovolníků a bude zapotřebí více projektů vzájemné pomoci orientovaných na dobrovolníky dospělého a seniorského věku.
4.1.2.
Evropské obyvatelstvo je stále různorodější a je stále více v pohybu, pro zajištění sociálního začlenění tak bude nutno učinit více.
Členské státy nemohou vše financovat z veřejných prostředků, a i kdyby snad měly financí dostatek, nejde jen o peníze.
Skutečné začlenění vyžaduje přístup, jenž bude více zaměřen na člověka a solidaritu.
K tomu jsou zapotřebí dobrovolníci, kteří jednají ve vzájemné solidaritě.
Požaduje se větší úsilí v boji proti osamělosti a při poskytování podpory ze strany sociálních služeb v případech, kdy jsou rodiny více rozptýleny v různých zemích po celém kontinentu.
EHSV se domnívá, že by na to měly být připraveny veřejné orgány na úrovni EU a členských států i na místní úrovni a že tento proces musí zahrnovat vytvoření podmínek příznivých pro rozšíření dobrovolné činnosti.
4.1.3.
V členských státech se méně vybírá na daních a veřejné rozpočty se snižují, ale zároveň je vyšší poptávka po službách.
Větší nerovnost a chudoba mají za následek, že mezi obyvatelstvem přibývá potřebných, což však kontrastuje se snižováním finančních prostředků pro organizace občanské společnosti, jež by – s podporou dobrovolníků – mohly výrazně přispět ke zlepšení situace jednotlivých občanů a rodin.
EHSV poukazuje na nutnost dosáhnout větší vyváženosti.
4.2.
EHSV zdůrazňuje, že v důsledku změn, k nimž právě dochází, pokud jde o životní styl a o typy činností přinášející společenské uznání, nebo potřeby rozvíjet nové dovednosti, jež mohou být pro mladé generace profesně užitečné, může dojít k nesouladu mezi zájmem občanů o dobrovolnictví a skutečnými příležitostmi k dobrovolné činnosti, a že se tudíž míra dobrovolnictví může snížit i přes velkou „nabídku a poptávku“.
Tento jev je třeba neustále sledovat, aby bylo možné v pravý čas upravit veřejné politiky.
(11) (12) (13)
SOC/243 – Dobrovolná činnost, její úloha v evropské společnosti a její vlivy (Úř. věst.
C 325, 30.12.2006, s. 46).
ECO/343 – Statistické nástroje k měření dobrovolné činnosti (Úř. věst.
C 170, 5.6.2014, s. 11).
Evropské hlavní město dobrovolnictví – Evropské středisko pro dobrovolnictví (CEV).