6.4.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 152/21
pracujících v národním hospodářství) či HDP.“
Výbor rovněž vyzval k přípravným pracím, které by na základě rámcového návrhu MOP měly vést k vymezení podrobných pravidel pro provádění výzkumu v EU.
EHSV vyjadřuje politování nad tím, že od té doby nijak nepokročila příprava společného systému měření hodnoty dobrovolné činnosti v Evropě.
Výbor proto znovu vyzývá Evropskou komisi, aby jednala rozhodně a provedla doporučení EHSV, a zdůrazňuje, že bez spolehlivých údajů není možné provádět účinnou politiku v žádné oblasti.
2.6.1.
EHSV podotýká, že by bylo všestranně přínosné lepší shromažďování údajů, při kterém by se vedle HDP a ekonomické hodnoty bral v potaz například rovněž čas, který dobrovolníci dobrovolné činnosti věnují, jejich věk, pohlaví, obory činnosti a obecněji přidaná hodnota pro společnost, mezi jiným zdraví a dobré životní podmínky, kvalita života a ukazatele sociální soudržnosti.
2.6.2.
Pouze několik národních statistických úřadů zahájilo a provedlo výzkum v oblasti dobrovolné činnosti založený na metodice MOP, přičemž Polsko je jedinou zemí, jejíž národní statistický úřad tento výzkum provedl již dvakrát, a to v letech 2011 a 2016, přičemž další studie je plánována na začátek roku 2022.
Studie z roku 2011 vyčíslila hodnotu dobrovolné činnosti na zhruba 2,8 % HDP (5), studie z roku 2016 na asi 1,2 % HDP (6).
Takto velký rozdíl byl důsledkem určitých změn metodiky.
Jednou z nich byla skutečnost, že v roce 2011 zahrnovaly otázky dobrovolnou činnost vykonávanou respondentem ve prospěch rodinných příslušníků, ale žijících v jiné domácnosti, v roce 2016 však činnost tohoto druhu v potaz vzata nebyla.
Další změnou bylo to, že zatímco v roce 2011 se otázky týkaly dobrovolné činnosti vykonávané respondentem v průběhu celého roku 2010, v roce 2016 byla zohledněna pouze dobrovolná činnost během čtyřtýdenního období v prvním čtvrtletí, které bezprostředně předcházelo průzkumu.
Tento příklad jasně ukazuje, že není možné získat srovnatelné údaje, aniž by Eurostat inicioval vypracování společné metodiky na úrovni EU.
2.7.
Dobrovolnictví má pro jednotlivce, komunity, životní prostředí, ekonomiku a pro společnost celkově hodnotu coby jeden z nejviditelnějších projevů solidarity.
Podporuje a usnadňuje sociální začleňování, buduje sociální kapitál a má na společnost transformační účinek.
Rozvoj prosperující občanské společnosti s angažovanými dobrovolníky může nabídnout kreativní a inovativní řešení společných výzev.
Dobrovolnictví přispívá k hospodářskému růstu, a zasluhuje tedy, aby bylo konkrétně a cíleně měřeno z hlediska jak ekonomického, tak sociálního kapitálu.
Hraje rovněž stále významnější úlohu v ochraně životního prostředí a pro mnoho dobrovolníků představuje zásadní zdroj učení.
V této souvislosti by veřejné politiky, které jsou přímo zaměřeny na podporu dobrovolníků, měly rovněž odrážet potřebu podpůrné infrastruktury pro dobrovolnictví s dostatečným a náležitým financováním podpůrných opatření, jako je např. pokrytí nákladů na odbornou přípravu a pojištění.
3.
Dobrovolná činnost na úrovni EU 3.1.
EHSV vyjadřuje politování nad tím, že po skončení Evropského roku dobrovolnictví 2011 se dobrovolná činnost začala z evropské agendy postupně vytrácet.
V oficiálních dokumentech se objevovala pouze sporadicky: během vytváření Evropského dobrovolnického sboru humanitární pomoci a Evropského sboru solidarity a jako prioritní téma v rámci programu Evropa pro občany.
3.2.
EHSV zdůrazňuje skutečnost, že téma dobrovolnictví bylo v členských státech zkoumáno jen v omezené míře.
Tyto výzkumy se zabývaly různými aspekty dobrovolnictví (např. mírou účasti na dobrovolnictví či demografickým profilem zapojených osob a jejich motivací).
Vzhledem k nejednotnosti metodických přístupů – liší se dokonce i rozsah definice dobrovolnictví a průzkumy byly prováděny v různých časových obdobích – není možné tento výzkum použít pro účely celounijní analýzy.
Zpráva, kterou v roce 2010 na žádost Evropské komise vypracovala poradenská společnost GHK (7), zůstává i přes svá omezení, pokud jde o srovnatelnost údajů, nejaktuálnějším dostupným komplexním a cenným zdrojem údajů.
3.2.1.
Zpráva GHK ukázala, že se do dobrovolné činnosti zapojuje 22–23 % občanů EU starších 15 let, přičemž dobrovolná činnost je zde definována jako činnost vykonávaná z vlastní vůle, a to především v rámci nevládní organizace pro neziskové účely.
3.2.2.
Ve zprávě se však také uvádí, že kvůli metodickým rozdílům může odchylka ve výsledcích často činit až 30 až 40 procentních bodů.
(5) (6) (7)
Polské statistické údaje o dobrovolné činnosti (2011).
Polské statistické údaje o dobrovolné činnosti (2016).
GHK: Volunteering in the European Union (Dobrovolná činnost v Evropské unii), GHK, 2010.