C 152/178
CS
Úřední věstník Evropské unie
6.4.2022
3.3.
Je také nezbytné zvážit způsob, jakým jsou klimatické otázky řešeny celosvětově, a vyhnout se rozdílům, které mohou evropské podniky přivést do nevýhodného postavení nebo vyvolat sociální problémy, například energetickou chudobu či chudobu v oblasti mobility.
EHSV lituje toho, že těmto problémům bylo, jak se zdá, věnováno příliš málo pozornosti a navrhovaná řešení nejsou zcela dostatečná.
3.4.
Pokud jde o sociální dopady, bude zjevně zapotřebí změna kvalifikace a prohlubování dovedností, aby se pracovníci mohli přizpůsobit novým požadavkům na dovednosti a splňovat je.
Dopady na domácnosti, jako jsou vyšší náklady na elektřinu a mobilitu, pravděpodobně povedou k energetické chudobě a chudobě v oblasti mobility, která je rozšířená zejména ve vzdálených a řídce osídlených regionech.
Existují plány na řešení těchto problémů prostřednictvím různých zmírňujících opatření, jež budou z velké části financována z příjmů ze systému ETS, včetně těch, které připadají členským státům, a těch, jež mají financovat navrhovaný Sociální fond pro klimatická opatření.
EHSV bere na vědomí, že zdroje, které jsou k dispozici na řešení těchto problémů, budou záviset na vývoji návrhů, jež stále čekají na projednání spolunormotvůrci.
EHSV se domnívá, že náklady na řešení těchto problémů budou vysoké a trvalé.
EHSV má proto také pochyby, zda budou dostupné zdroje dostatečné, i když budou návrhy financování schváleny bez výrazných změn, přičemž je třeba mít na paměti počet zapojených osob a čas potřebný k plánované transformaci.
3.5.
Zrychlené tempo a vysoká úroveň ambicí ohledně snížení CO2 a omezená dostupnost povolenek na emise skleníkových plynů sice budou přínosné pro životní prostředí, budou ale také znamenat vyšší náklady pro všechna odvětví, na něž se systém ETS vztahuje.
Ačkoli budou nákladové dopady omezeny dostupností bezplatných povolenek a v případě některých odvětví pomocí mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích, tato opatření se neuplatní na všechna odvětví, která využívají v různých procesech energii a jež budou čelit konkurenci ze třetích zemí na vnitřním trhu.
Kromě toho tato opatření neochrání podniky EU před znevýhodněním v hospodářské soutěži na vnějších trzích kvůli zvýšené úrovni nákladů.
3.6.
EHSV rovněž upozorňuje, že zůstává nezodpovězena otázka, zda se výrobky s nulovými emisemi stanou dostatečně atraktivními, aby vyrovnaly rozdíl v nákladech způsobený systémem ETS, nebo zda budou na světových trzích obecně zavedena opatření s nákladovými dopady odpovídajícími dopadům systému ETS.
Pokud se tomu tak nestane, může se konkurenceschopnost evropských podniků na světových trzích setkat s problémy.
To vyvolává otázku, zda by měly být výrobky nebo služby, které mají být vyvezeny do třetích zemí, vyjmuty ze systému ETS, nebo zda by měla být zvážena jiná podpůrná opatření.
Zdá se být diskutabilní, zda podpora inovací, která se jeví jako jediné podpůrné opatření slučitelné s rámcem WTO, postačuje k vyřešení možného problému v oblasti konkurence­ schopnosti.
3.7.
Další otázkou je, zda může mít zvýšená úroveň nákladů vyvolaná změnami systému ETS negativní dopady na naděje na oživení po krizi COVID-19.
EHSV si klade otázku, zda bylo toto riziko dostatečně zohledněno.
3.8.
EHSV s potěšením konstatuje, že návrh systému ETS stanoví, že příjmy ze systému ETS budou využity různými způsoby – prostřednictvím vlastních zdrojů Komise nebo v souladu s ustanoveními ohledně využití příjmů členskými státy – s cílem podpořit udržitelnost, včetně sociálních dopadů na přechod k uhlíkově neutrální společnosti.
3.9.
EHSV zdůrazňuje, že výše uvedené připomínky by neměly být chápány jako zpochybňování naléhavé potřeby jednat s cílem zmírnit negativní dopady emisí na klima, ale jako varování před rizikem negativních dopadů v sociální oblasti i v oblasti konkurenceschopnosti, nebudeme-li se problémy, jako jsou ty uvedené výše, zabývat a řešit je.
Rozšíření na námořní dopravu 3.10.
EHSV vítá, že se na všechna plavidla připlouvající do přístavů EU nebo z nich vyplouvající budou vztahovat stejná pravidla.
Přesto bude výše nákladů majitelů nebo provozovatelů plavidel z EU jinak spadajících do systému ETS vyšší než úroveň nákladů jejich konkurentů z oblastí mimo EU, kteří navíc v některých případech snižují své náklady prostřednictvím sociálního dumpingu.
EU musí dopadům snížené konkurenceschopnosti lodní dopravy EU věnovat pozornost.
3.11.
Mělo by se rovněž vzít v úvahu, že námořní doprava je jedním z odvětví, ve kterých je snížení CO2 obzvláště obtížné a nákladné, a že by tedy zahrnutí námořní dopravy mohlo vyvolat obecné zvýšení cen povolenek na emise s dopady na konkurenceschopnost odvětví zahrnutých do systému obchodování s emisemi obecně.