C 152/132
CS
Úřední věstník Evropské unie
6.4.2022
4.11.
Pokud jde o iniciativu na podporu „smluv o nákupu elektřiny“ (článek 15), vytvoření pokynů spolu s finanční podporou pro malé a střední podniky by mělo podpořit rozvoj takového mechanismu, který by poskytoval dlouhodobý přehled o prodejní ceně zelené elektřiny.
Obecněji řečeno tato iniciativa poukazuje na potřebu posílit spolupráci a koordinaci mezi aktéry v tomto odvětví, aby tak hospodářské subjekty získaly dlouhodobou vizi.
4.12.
Další iniciativou, kterou EHSV vítá, je povinnost členských států zahájit zkušební fázi přeshraniční spolupráce vytvořením pilotního projektu během příštích tří let.
EHSV by si však přál, aby byly vyjasněny podmínky navázání takové spolupráce.
Zejména se pozastavuje nad správními postupy spojenými s touto iniciativou a vyzývá Evropskou komisi, aby členským státům pomohla (např. s překladem dokumentů týkajících se postupu atd.), aby mohly dodržet stanovenou lhůtu.
4.13.
EHSV se domnívá, že nastal čas zvážit relevantnost evropského regulačního orgánu pro elektřinu.
Aby bylo možné se řádně připravit na tuto důležitou pozici, je načase zahájit koncepční plánování systému, v jehož rámci se bude předvídat rostoucí poptávka po energii v jednotlivých oblastech a podle jednotlivých druhů energie i transformace druhů energie.
4.14.
EHSV rovněž souhlasí s iniciativou uvedenou v čl. 9 odst.
7a, podle níž musí členské státy zavést společné územní plánování podle jednotlivých mořských oblastí, aby se usnadnil rozvoj kapacity na moři.
Takový přístup umožní maximalizovat potenciál každé mořské oblasti a v konečném důsledku posílí cíl propojení elektroenergetických soustav mezi státy.
Výbor rovněž vítá zřízení jednotného kontaktního místa, které by mělo být příležitostí k využití osvědčených postupů zavedených v jednotlivých členských státech s cílem zkrátit dobu potřebnou k dokončení projektu.
Stanovení celkové výrobní kapacity pro jednotlivé mořské oblasti do roku 2030, 2040 a 2050 by mělo rovněž umožnit lepší zohlednění potenciálu větrné energie na moři v jednotlivých členských státech a podpořit její rozvoj.
Vzhledem k nárůstu počtu přeshraničních projektů v oblasti obnovitelných zdrojů energie, zejména větrné energie na moři, EHSV velmi operativně vyzývá Evropskou komisi k obnovení diskusí o evropském provozovateli přenosových soustav, který představuje nejvhodnější úroveň pro zajištění řízení toků elektřiny v reálném čase.
V konečném důsledku jde o nejsprávnější úroveň pro koordinaci tržních mechanismů ve vztahu k nabídce a poptávce při současném zajištění bezpečnosti systému, který bude s rostoucím zaváděním obnovitelných zdrojů stále více pod tlakem.
4.15.
EHSV opakovaně zdůraznil, že je nutné vytvořit nové tržní struktury za účelem vyvážení výroby a spotřeby energie na mikroúrovni.
Tyto struktury by usnadnily začlenění menších zařízení pro skladování elektřiny do energetického systému.
Rozvoj elektromobility by měl například umožnit využít úlohu baterií, aby bylo možné provádět inteligentní nabíjení a disponovat skladovací kapacitou na místní úrovni.
Navrhovaný přezkum se však touto otázkou nezabývá.
4.16.
V balíčku opatření týkajících se čisté energie je věnována zvláštní pozornost vlastní spotřebě a energetickým společenstvím.
Tyto mechanismy jsou účinnými nástroji pro zapojení občanů a jejich přeměnu na uvědomělé a plnohodnotné aktéry transformace energetiky tím, že zvyšují jejich pocit sounáležitosti a posilují decentralizované struktury, které jsou prospěšné jak z ekonomického, tak ze sociálního hlediska.
Jak zdůraznila Evropská komise v souvislosti s hodnocením vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, členské státy dostatečně nezohledňují potenciál energetického občanství, což je v rozporu s jedním z účelů čtvrtého energetického balíčku.
Je naléhavě nutné vyjasnit platná pravidla, zejména pokud jde o koncepty, jako je sdílení energie, čisté měření nebo vzájemný prodej energie, aby byly splněny cíle balíčku opatření týkajících se čisté energie a energetické unie.
EHSV považuje za neuspokojivé, že se navrhovaný přezkum nepokouší zlepšit regulační rámec pro tyto aspekty.
To bude o to důležitější, že navrhovaná revize pokynů pro státní podporu v oblasti klimatu, energetiky a životního prostředí stanoví mnohem nižší práh pro výjimky z povinnosti poskytnout podporu a stanovit výši podpory prostřednictvím výběrového řízení.
4.17.
EHSV v zásadě podporuje návrh Komise, aby členské státy zohlednily zachování „vnitrostátních propadů uhlíku a ekosystémů v lesích“ a zásady „kaskádového využívání biomasy“ a oběhového hospodářství.
To znamená upřednostňovat využití zbytkového dřeva, jako jsou malé větve, pařezy a další vedlejší produkty, a také recyklovaných dřevěných výrobků pro bioenergii.
Proto má smysl přehodnotit podporu bioelektráren v této oblasti s ohledem na to, že zbytky z pil a celulózo-papírenského průmyslu jsou zdroje energie.
Kromě toho, jak je zdůrazněno v návrhu, je rozumné přesměrovat biopaliva biologického původu do odvětví dopravy, které je obtížné elektrifikovat, jako je námořní, dálková či dokonce letecká doprava.
V tomto ohledu by měly být rovněž zohledněny problémy s dostupností a náklady.
Aby bylo možné tuto myšlenku realizovat, měl by článek 25 pomocí měření snížení emisí skleníkových plynů rozlišovat mezi biopalivy biologického původu a elektřinou z obnovitelných zdrojů.
V odvětví dopravy se tak upřednostňuje elektřina z obnovitelných zdrojů a biopaliva ze zbytků.
Výsledkem je zvýšený tlak na dekarbonizaci odvětví dopravy prostřednictvím přímé elektrifikace.