6.4.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 152/129
— poskytování finančních prostředků prostřednictvím samospráv s cílem zabránit tomu, aby se občané stali závislí na průmyslových subjektech.
Zásadní význam má odstranění byrokratických překážek a zajištění toho, že se finanční prostředky dostanou k cílové skupině (jako jsou místní organizace vedené mladými lidmi), a také vyjasnění povinností, které by v budoucnu mohli být spotřebitelé vyrábějící energii nuceni plnit.
V tomto případě je třeba upřednostňovat právní stabilitu, jelikož musí být zaručen přístup spotřebitelů k finanční pomoci a know-how s cílem motivovat spotřebitele k tomu, aby se odhodlali vyrábět energii.
EHSV se domnívá, že jakmile bude projednávaný legislativní nástroj přezkoumán, neměl by být do roku 2030 obnoven, aby byla zajištěna právní stabilita v širokém slova smyslu, která je potřebná pro všechny zúčastněné strany v tomto odvětví, jak již bylo uvedeno v odstavci 3.1 výše.
3.3.
Ačkoli je správné zvýšit úsilí s cílem zajistit dynamické využívání větrné energie na moři, jak je stanoveno ve strategii pro větrnou energii na moři, v budoucím evropském energetickém systému by měla mít mnohem větší úlohu větrná energie a fotovoltaická energie na pevnině.
Absence komplexního přístupu je podle EHSV problematická a Výbor požaduje, aby Komise přijala strategii regionální politiky decentralizace.
Výroba elektřiny spotřebiteli se neobejde bez podpory regionální a místní úrovně, která disponuje nejen technickými a finančními prostředky, ale také znalostmi specifik daného území, které by umožnily značnou úsporu času.
Vzhledem k tomu, že má tato úroveň blízko k občanům a místním subjektům, je zcela oprávněné jim poskytnout více pravomocí v zájmu splnění cílů stanovených ve směrnici.
V neposlední řadě budou muset tuto strategii doplnit úvahy o hospodaření s kritickými zdroji a materiály (těžba, recyklace atd.), které jsou nezbytné pro výrobu a řádné fungování obnovitelné energie.
Ze závislosti na fosilních palivech se totiž nesmí stát závislost na kritických materiálech.
b) Lepší využití synergií 3.4.
Vzhledem k tomu, že k předchozímu přepracování došlo nedávno, nemohla nově přijatá ustanovení ještě plně nabýt účinnosti.
EHSV se domnívá, že tato revize by měla sloužit dvěma účelům.
3.5.
Za současného stavu by podle modelování obsaženého ve výchozím scénáři EU pro rok 2020 měla Unie překročit současný cíl 32 % podílu obnovitelných zdrojů na spotřebě energie o něco více než o 1 %.
Přezkum by měl zaprvé zvýšit stávající cíle a současně vytyčit nové cíle, které by zvýšily zavedení energie z obnovitelných zdrojů v celoevropském měřítku alespoň o 7 %.
3.6.
Zadruhé musí být rozsah revizí provedených v rámci balíčku „Fit for 55“ na jedné straně příležitostí k posílení stávajících synergií mezi uvedenými předpisy a touto směrnicí.
Na druhou stranu je tuto logiku třeba uplatnit i na nové nástroje navrhované Evropskou komisí, jako je Sociální fond pro klimatická opatření a mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích.
Přínosů plynoucích z provádění směrnice tedy bude plně dosaženo pouze tehdy, pokud bude zavádění obnovitelných zdrojů energie doprovázeno zavedením evidence uhlíku týkající se části dováženého CO2.
Zavedení mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích pro určitá odvětví by mělo být příležitostí k zajištění rovných podmínek, přičemž tato otázka by se měla řešit na evropské úrovni.
Nahrazení cíle, jenž spočívá v dosažení alespoň 14 % podílu energie z obnovitelných zdrojů na konečné spotřebě energie v odvětví dopravy, závazným cílem snížení intenzity skleníkových plynů v roce 2030 o 13 %, jak je uvedeno v článku 25, je příkladem vhodného využití synergií.
Tímto způsobem se dosáhne většího souladu s revizí systému obchodování s emisemi nebo s nařízením o normách CO2.
V souladu se strategií Komise pro integraci energetického systému (4) by však měla být prioritou elektrifikace odvětví dopravy, jakmile je to ekonomicky a technologicky možné.
V neposlední řadě přichází tento návrh přezkumu také před přezkumem směrnice o energetické náročnosti budov a má být příležitostí k prokázání vysoké úrovně ambicí při prezentaci jejích opatření navazujících na balíček „Fit for 55“, která je naplánována na 14. prosince 2021.
c) Hospodářské oživení musí umožnit rozvoj obnovitelných zdrojů energie 3.7.
Poptávka po elektřině se sice téměř vrátila na úroveň před zdravotní krizí, avšak v důsledku hospodářského oživení došlo k rozmachu výroby energie z obnovitelných zdrojů na úkor fosilních paliv (5).
Aby se z této situace stal skutečný trend pro budoucnost, je nezbytné vytvořit rovné podmínky pro zdroje výroby energie.
Zaprvé to znamená co nejrychleji ukončit dotování fosilních paliv, které představovalo v roce 2018 na celoevropské úrovni přibližně 50 miliard EUR (6) (přičemž „nepřímá“ část dotací nebyla v odhadu zohledněna).
(4) (5) (6)
COM (2020) 299 final.
Ember, European Electricity Review: H1-2021, (ember-climate.org).
Evropská komise, Přílohy zprávy o stavu energetické unie podle nařízení (EU) 2018/1999 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu za rok 2020.