6.4.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 152/119
4.5.
Krize způsobená pandemií upozornila na nedostatek zdravotnických pracovníků.
EHSV opakuje, že je třeba věnovat zvláštní pozornost zlepšení jejich pracovních podmínek, mimo jiné co se týče platů, vzdělávání, změny kvalifikace a prohlubování dovedností a přístupu k zařízením péče o děti, a zajištění toho, aby byly dodržovány co nejvyšší bezpečnostní normy a všichni pracovníci, včetně těch ve zdravotnictví, se mohli usazovat, volně pohybovat a pracovat kdekoli v EU (3).
Vzhledem k tomu, že 76 % zdravotnických pracovníků a 84 % zdravotních sester v EU tvoří ženy, je nutné změnit z genderového hlediska přístup tak, aby byly odstraněny překážky v možnosti získat zaměstnání na plný úvazek a rozdíly v odměňování žen a mužů a aby se podpořilo setrvání pracovníků v tomto odvětví a přístup k profesnímu rozvoji a vedoucím pozicím.
Je třeba stanovit zvláštní postupy, aby bylo možné najmout v krizových situacích rychle a bezpečně zdravotnický personál ze zemí mimo EU. 4.6.
V souvislosti se strategickým rámcem EU pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období 2021–2027 je EHSV potěšen tím, že Evropská komise členským státům důrazně doporučila, aby onemocnění COVID-19 uznávaly jako nemoc z povolání.
Výbor nicméně zdůrazňuje, že je třeba toto doporučení upravit tak, aby se vztahovalo na všechny pracovníky, kteří jsou vystavováni riziku nákazy bez náležité ochrany, včetně mobilních a migrujících pracovníků, a na sezónní pracovníky vykonávající práci na nezabezpečených pracovištích a ubytovávané v nehygienických podmínkách. 4.7.
EHSV bude pozorně sledovat provádění evropské zdravotní unie.
V této souvislosti doporučuje zohledňovat vzájemnou provázanost mezi zdravím zvířat a lidským zdravím.
Tato spolupráce zdůrazňuje i skutečnost, že kvůli přeshraničnímu charakteru pandemie mohou být úspěšná a účinná pouze jednotná, náležitě koordinovaná opatření, jež budou společně uznávána. 4.8.
Během pandemie COVID-19 byl v Evropě uplatňován nejednotný a nekoordinovaný přístup ke klinickým hodnocením.
EHSV poukazuje na to, že celoevropský přístup by mohl přispět ke zefektivnění postupů a procesů klinických hodnocení, zejména pak testování nových potenciálních léčivých přípravků umožňujících účinnou a dostupnou léčbu.
Řešením by mohla být rozsáhlá evropská platforma pro klinická hodnocení. 4.9.
Podle poznatků vědeckého výzkumu a statistických údajů o využívání zdravotní péče může krize COVID-19 způsobit výrazný nárůst psychologického rizika, což může posléze vést k častějšímu výskytu psychosomatických onemocnění.
Tento nový jev v oblasti nemocnosti, jakož i zatím málo probádané důsledky vleklého průběhu onemocnění COVID-19 musí všechny členské státy EU zohlednit ve svých systémech zdravotní péče. 4.10.
Pro Evropu má z hlediska pandemií prioritu prevence, připravenost a reakce.
EHSV se domnívá, že EU by měla na tuto krizi nadále reagovat jednotným a globálním způsobem, zejména prostřednictvím nástroje pro globální přístup k vakcíně proti COVID-19 (COVAX) a nových potenciálních léčivých přípravků a způsobů léčby, a měla by posilovat a podporovat globální systém zdravotní bezpečnosti.
Musí být při tom rovněž posílena úloha EU ve Světové zdravotnické organizaci.
V tomto ohledu EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby na evropské úrovni zahájila otevřenou diskusi o dobrovolném zavedení dočasné výjimky z ustanovení Dohody TRIPS, která by se vztahovala na očkovací látky proti onemocnění COVID-19 a související léčebné postupy a testy.
Umožnilo by to zvýšit v celosvětovém měřítku výrobu očkovacích látek a snížit příslušné náklady s cílem zajistit jejich dostupnost pro lidi na celém světě, a reagovat tak na naléhavé potřeby především v rozvojových zemích. 4.11.
Mezi prvními poučeními, která Evropská komise ve svém sdělení uvedla ohledně zdraví, podle EHSV bohužel chybí konstatování, že opatření a služby ke zvládání zátěže v oblasti zdraví nejsou všude k dispozici ve stejné míře a nejsou zaměřené na zranitelné skupiny.
Krize COVID-19 tento problém v mnoha ohledech jen prohloubila.
Rovný přístup ke službám a jejich dostupnost by neměly být pouze kritériem hodnocení, ale mohou být také prostředkem k záchraně lidských životů.
5.
Sociální a společenské aspekty 5.1.
V roce 2021 došlo v celé Evropě k prohloubení nerovností mezi ženami a muži, a to zejména v důsledku znepokojivého nárůstu počtu případů násilí páchaného na ženách v souvislosti s pandemií COVID-19.
Omezení volného pohybu osob a izolace vytvořily živnou půdu pro zneužívání ze strany pachatelů, kteří na své oběti vyvíjeli nátlak s cílem udržet si nad nimi kontrolu.
Docházelo tak k případům fyzického, psychického a sexuálního násilí páchaného na obětech z řad žen a dívek, které měly jen omezený přístup k pomoci.
Tento jev se označuje jako „stínová pandemie“.
EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby přijala komplexní rámec pro předcházení veškerým formám násilí páchaného na ženách a dívkách a boj proti nim z ženského a horizontálního hlediska zohledňujícího genderové aspekty, aby se zajistilo, že v případě další zdravotní krize v budoucnosti bude této stínové pandemii zabráněno.
(3)
Úř. věst.
C 286, 16.7.2021, s. 109.