6.4.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 152/113
2.7.
Kromě toho tento rámec určuje, jak by měla být rozdělena schopnost absorpce ztrát a schopnost rekapitalizace v rámci skupin řešících krizi (dále jen „interní MREL“).
Podle směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank musí být finanční nástroje způsobilé pro interní MREL zpravidla v držení subjektu řešícího krizi, což je obvykle mateřský podnik.
2.8.
Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) od začátku roku 2020 pracuje na návrhu regulačních technických norem na základě režimu odpočtů v souladu s mandátem stanoveným ve směrnici o ozdravných postupech a řešení krize bank a doporučeními v příslušných mezinárodních normách (1).
Režim odpočtů vyvinutý orgánem EBA předpokládá, že nástroje způsobilé pro interní MREL vydané dceřinými podniky subjektu řešícímu krizi prostřednictvím zprostředkující mateřské společnosti by měly být plně odečteny od objemu vlastní kapacity pro interní MREL zprostředkující mateřské společnosti.
2.9.
Orgán EBA dospěl k závěru, že požadavky směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank nelze splnit bez dodatečných ustanovení, které musí použít text úrovně 1, jenž je upřesní.
Kromě potřeby uvést do praxe nepřímé upisování nástrojů způsobilých pro interní MREL byly od doby, kdy se v roce 2019 začal uplatňovat revidovaný rámec TLAC/MREL, určeny i některé další problémy související s řešením krize.
Tyto problémy se týkají především regulačního přístupu ke skupinám G-SVI se strategií řešení krize ve více subjektech, včetně těch skupin, které zahajují řešení krize ve více subjektech a které mají dceřiné podniky ve třetích zemích.
Nařízení o kapitálových požadavcích například v současné době neupřesňuje, zda se různé úpravy TLAC pro G-SVI se strategií řešení krize ve více subjektech vztahují rovněž na dceřiné podniky G-SVI, které se nacházejí ve třetí zemi.
2.10.
K řešení výše uvedených problémů jsou nezbytné některé cílené změny konkrétních aspektů nařízení o kapitálových požadavcích, které souvisejí s řešením krize.
Zejména regulační přístup ke skupinám G-SVI se strategií řešení krize ve více subjektech, včetně těch skupin s řešením krize ve více subjektech, které mají dceřiné podniky ve třetích zemích, musí být lépe sladěn s postupem uvedeným ve standardu TLAC.
To by pomohlo zajistit, aby v případě řešení krize každý subjekt řešící krizi a skupina patřící k těmto G-SVI mohly i nadále vykonávat zásadní funkce, aniž by hrozilo riziko šíření krize.
2.11.
Navrhované změny by nezměnily celkovou strukturu rámce, ale zajistily by řádné uplatňování TLAC a MREL.
2.12.
Tyto navrhované změny nařízení o kapitálových požadavcích mohou hrát zásadní úlohu při zlepšování způsobilosti instituce k řešení krize.
Vzhledem k tomu, že odpovídající ustanovení jsou již v Unii použitelná, je třeba navrhované změny provést včas.
Potřebu urychleného přijetí dále zvyšuje skutečnost, že bankovní skupiny potřebují vyjasnit mechanismus, aby mohly rozhodnout, jak nejlépe připravit svou kapacitu pro interní MREL s ohledem na obecnou lhůtu pro splnění požadavků MREL, která je stanovena na 1. ledna 2024, přičemž závazné průběžné cíle musí být splněny do 1. ledna 2022.
2.13.
K tomuto návrhu není připojeno samostatné posouzení dopadů, neboť tento návrh nemění základní aspekty nařízení o kapitálových požadavcích, ale jeho hlavním cílem je vyjasnit právní vztah mezi dvěma stávajícími nástroji práva Unie, konkrétně mezi nařízením o kapitálových požadavcích a směrnicí o ozdravných postupech a řešení krize bank, a to tím, že do nařízení o kapitálových požadavcích přímo začlení zvláštní přístup k nepřímému upisování nástrojů způsobilých pro interní MREL.
Tato vyjasnění by zajistila, že oba vzájemně velmi propojené rámce zůstanou do značné míry sladěny.
2.14.
To by pak institucím umožnilo pokračovat ve výpočtu, vykazování a zveřejňování jednoho souboru celkového objemu rizikové expozice a celkové míry expozic pro účely nařízení o kapitálových požadavcích i směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank, což by zabránilo nepřiměřenému zvýšení složitosti.
Zahrnuje to i případnou potřebu vydat dodatečné nástroje způsobilé pro MREL, aby byl splněn interní MREL, jak jej zavedli spolunormotvůrci prostřednictvím revidované směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank.
3.
Konkrétní připomínky 3.1.
Strategie řešení krize, které připravují skupiny krizového řízení, jsou obecně založeny na dvou kategorizovaných přístupech: „řešení krize v jednom subjektu“, kdy jediný orgán příslušný k řešení krize uplatní pravomoci k řešení krize na
(1)
Rada pro finanční stabilitu, Guiding Principles on the Internal Total Loss-absorbing Capacity of G-SIBs („Internal TLAC“) (Hlavní zásady týkající se celkové interní kapacity G-SVB pro absorpci ztrát („interní TLAC“)), 6.7.2017.
V rámci tohoto režimu by nástroje způsobilé pro interní MREL vydané dceřiným podnikem a upsané zprostředkujícím mateřským podnikem byly plně odečteny od způsobilých nástrojů vydaných zprostředkující mateřskou společností za účelem splnění jejího vlastního interního MREL.