6.4.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 152/101
4.1.5.
Akt v přenesené pravomoci, který má podle nařízení o taxonomii zahrnovat ostatní čtyři environmentální cíle v oblastech ochrany vodních zdrojů, biologické rozmanitosti, prevence znečištění a přechodu k oběhovému hospodářství (opatření 1 d)), je vítaným krokem směrem k ucelenému přístupu k udržitelnosti.
EHSV vítá rovněž oznámení Komise, že navrhne hodnoticí kritéria týkající se biologické rozmanitosti, která umožní propojit biologickou rozmanitost s politikou v oblasti změny klimatu.
Cestou správným směrem je také rozšíření na hospodářské činnosti se středním environmentálním profilem a rozlišení hospodářských činností bez významného dopadu na udržitelnost životního prostředí a na hospodářské činnosti, které udržitelnost životního prostředí významným způsobem poškozují (opatření 1 b)).
Nařízení o taxonomii stanoví, že do konce roku 2021 bude vypracována zpráva o hospodářských činnostech s významným dopadem nebo bez významného dopadu.
EHSV žádá, aby byl tento termín dodržen.
V souvislosti s rozšířením taxonomie je rovněž třeba dbát na to, aby nevznikaly mezery pro lakování nazeleno, které mohou vznikat v neposlední řadě kvůli větší složitosti.
4.1.6.
EHSV vítá rozšíření standardů a označení (opatření 1 e)) a vyzývá k rozhodnějšímu postupu, mimo jiné při zavádění minimálních standardů.
K získání jasně vymezených a spolehlivých orientačních bodů by bylo důležité vytvoření obecného rámce pro označování finančních nástrojů určených k financování přechodu.
Zvláštní pozornost zasluhuje klamavé „předstírání udržitelnosti“ (sustainability washing), kdy instituce předstírá, že je environmentálně nebo sociálně udržitelnější, než ve skutečnosti je.
Do roku 2023 má být však pouze posouzeno, zda je takový rámec nezbytný.
I pokud se jedná o vytvoření referenční hodnoty zohledňující faktory environmentálních, sociálních a správních (ESG) kritérií, bylo oznámeno pouze provedení přezkumu, přestože i v tomto případě by závazné definice a pravidla představovaly důležité stavební kameny pro vytvoření jasnosti, kterou oprávněně požadují investoři i společnost.
4.2.
Inkluzivní rámec pro udržitelné financování 4.2.1.
EHSV vítá snahu usnadnit spotřebitelům, retailovým investorům a malým a středním podnikům přístup k udržitelnému financování, a umožnit tak menší projekty na místní úrovni (opatření 2 a)).
Musí být přitom zajištěny spravedlivé náklady na financování.
Správným přístupem, jenž reaguje na rostoucí zájem, je podpora znalostí týkajících se udržitelnosti.
Finanční vzdělávání však nikdy nemůže nahradit spolehlivou ochranu investorů a vyzdvihování udržitelnosti nesmí vést k zakrývání nepřiměřeně vysokých rizik.
Do přípravy rámce finančních kompetencí je třeba zapojit investory.
4.2.2.
EHSV vítá projekty týkající se poradenství a kompasu taxonomie (opatření 2 a)), jejichž účelem je zlepšit podporu podávání zpráv o udržitelnosti i s ohledem na malé a střední podniky, na něž se nevztahuje návrh směrnice o podávání zpráv podniků o udržitelnosti (9).
Je důležité zlepšit a posílit závaznost podávání zpráv, neboť i hospodářská činnost menších společností může mít dalekosáhlé dopady na životní prostředí.
EHSV poukazuje na to, že občanská společnost jako celek má na udržitelné politice týkající se podniků velký zájem.
Prohlášení o udržitelnosti budou žádat v neposlední řadě i zákazníci a investoři malých a středních podniků.
V souvislosti se zjednodušením systému vykazování plnění kritérií ESG je však třeba dbát na to, aby nedocházelo k lakování nazeleno.
Doporučujeme také následující kroky: standardizace a zajištění srovnatelnosti nefinančních informací uváděných podniky v EU, zavedení regulačního a dohledového rámce pro poskytovatele údajů o udržitelnosti a zajištění přístupu k nezpracovaným nefinančním údajům podniků.
Požadavky na podávání zpráv nejsou samy o sobě cílem, a neměly by proto být spojeny s nadměrnými zdroji a náklady, ale měly by účinně přispívat k transparentnosti s cílem zlepšit účinnost trhu, a usnadnit tak přístup k financování.
4.2.3.
Využívání digitálních technologií pro udržitelné financování je logické.
Stejně tak musí být do těchto technologií začleněny aspekty udržitelnosti (opatření 2 b)).
Koordinace opatření na podporu udržitelnosti v celé její šíři, digitalizace a zvládání koronavirové krize vytváří synergické účinky, které je třeba posílit, aby činnost EU měla větší dopad.
EHSV doporučuje propojení ekologického sestavování rozpočtu (opatření 2 e)) s budoucím zlatým pravidlem pro investice.
Celkově je politováníhodné, že se ani zde nepočítá s žádným komplexním přístupem k udržitelnosti.
V případě sdílení rizik je třeba dbát na to, aby nedocházelo k jednostrannému zatěžování a k přenášení rizik na úkor veřejného sektoru.
4.2.4.
Zvýšení pojistného krytí proti environmentálním rizikům zohledňuje stávající situaci (opatření 2 c)).
Podle Komise může jeho malé zvýšení výrazně snížit náklady daňových poplatníků a vlád vznikající v případě klimaticky podmíněných katastrof, což EHSV vřele vítá.
Navrhované kroky, které se týkají například zjišťování příkladů osvědčených postupů, se naopak jeví jako velmi defenzivní.
Do dialogu o odolnosti (vůči změně klimatu) musí být v každém případě zapojeni sociální partneři a občanská společnost.
(9)
Návrh směrnice o podávání zpráv podniků o udržitelnosti (COM(2021) 189 final).