C 152/76
BG
Официален вестник на Европейския съюз
6.4.2022 г.
4.10.
Европейският съюз трябва да придобие повече правомощия, за да може да се бори ефективно с дезинформацията, която се разпространява систематично от враждебни сили, които често се управляват от правителствата на определени трети държави, сред които се отбелязва най-вече Русия, но и Китай.
За да се реагира на тази заплаха, няма да е достатъчно да се работи по кодекси за поведение.
Националните органи имат нужда от повече подкрепа от страна на разузнавателните служби и би било разумно правителствата да споделят информацията си, като се вземат предвид обаче проблемите на определени държави членки, посочени по-горе. 4.11.
Тези действия трябва също така да следят за достъпността и за разбирането на хората с увреждания, включително сетивни, психосоциални и интелектуални, които са особено уязвими от фалшивите новини. 4.12.
Изглежда, че допитването до гражданското общество е твърде слабо.
Основните събеседници, посочени от Комисията като такива, които могат да предприемат действия, са платформите, медиите, изследователите и проверителите на факти.
Съществена роля в борбата с дезинформацията трябва да може да се признае на предприятията, по-специално защото те може да загубят много пари или репутацията си вследствие на практики за дезинформация, а също и на профсъюзните организации и на сдруженията.
Организациите на гражданското общество разполагат със съществен капитал под формата на легитимност, който може да бъде мобилизиран за борба с дезинформацията. 4.13.
ЕИСК констатира, че борбата с дезинформацията се осъществява основно във връзка със съдържание на английски език.
Това се дължи по-специално на факта, че повечето платформи произхождат от англосаксонския свят.
Когато определени държави изглежда са силно засегнати (Чешката република, Полша, балтийските държави), е желателно да се засилят действията по отношение на съдържание на езици, различни от английския. 4.14.
В глобален план ЕИСК препоръчва действия, които да са в по-голяма степен превантивни и предвиждащи.
Целенасочените действия трябва да се осъществяват от самото откриване на нов вид риск, тъй като постоянно се появяват нови мрежи (Clubhouse), дезинформацията използва все по-усъвършенствани средства (дълбоки фалшификати), определени приложения се разполагат на границата между платформа и услуга за лични съобщения (Telegram). 4.15.
Както със съжаление отбелязва Европейската сметна палата в доклада си от 3 юни 2021 г., на равнището на ЕС все още няма план за медийна грамотност, който да дава възможност на гражданското общество да разшифрова по-добре информацията, независимо от това дали тя се разпространява от традиционните медии или от онлайн медиите.
Този план, който попада в правомощията на държавите членки, трябва да бъде приложен на практика от най-ранна възраст, за да може най-младите да са способни много бързо да различават вярното от невярното сред информацията, която получават. 4.16.
ЕИСК установява, че много често, за да придадат по-голяма достоверност на разпространяваната информация, множество медии, по-специално аудиовизуални, приемат в ефира си личности, които твърдят, че притежават някакви научни експертни знания и опит.
В тази връзка се препоръчва да се прави по-строга проверка доколко действителна е академичната компетентност на лицата, които се канят да се изказват като експерти в медиите.
Брюксел, 9 декември 2021 година.
Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG