6.4.2022 г.
BG
Официален вестник на Европейския съюз
C 152/75
3.5.
Признава се и, че проверката на информацията не се основава на достатъчно споделяне на информация между държавите от ЕС.
Информация, която е призната за фалшива в една държава, може да циркулира в друга. 3.6.
В насоките се посочва, че борбата с дезинформацията трябва да се ускори по отношение на превръщането на дезинформацията в източник на приходи посредством избора на рекламното позициониране в цифровата среда, по-специално рекламите в Google. 3.7.
В Кодекса се подчертава по-специално темата за политическата реклама.
Много често самоличността на източника на политическата реклама е неясна и е необходимо да се подобри прозрачността на разпространяваните реклами.
Това е в синхрон с предложенията в Законодателния акт за цифровите услуги (9) (член 30).
Комисията ще предложи ново законодателство за по-голяма прозрачност по отношение на политическата реклама. 4.
Конкретни бележки 4.1.
ЕИСК приветства качеството на работата на Европейската комисия в областта на борбата с дезинформацията, и по-специално постепенното засилване на нейните действия. 4.2.
ЕИСК отбелязва, че борбата с дезинформацията винаги трябва да се осъществява, като задължително се взема предвид защитата на свободата на изразяване на мнение. 4.3.
Вече е започнало структуриране на обсъжданията между всички заинтересовани страни, по-специално посредством широк призив към академичните среди.
ЕИСК признава, че акцентът върху сектора на онлайн рекламата е бил необходим и понастоящем вече се взема под внимание. 4.4.
Основната критика на ЕИСК спрямо насоките за укрепване на Кодекса за поведение във връзка с дезинформацията е, че те се съсредоточават твърде много върху съдържанието и неговото модериране и недостатъчно върху разпространителите му.
Съдържанието се изменя постоянно, използваните платформи се развиват, но основните разпространители остават като цяло едни и същи и мотивите им не се променят.
Подходът трябва да бъде повече превантивен, отколкото коригиращ, а Комисията трябва да дава предимство на работата, свързана с първопричините, а не с последиците. 4.5.
Зад образа на няколко идеолози, секти или фанатици съществува цял бизнес с дезинформация, който е изключително печеливш.
Европейските предприятия харчат несъзнателно над 400 милиона евро в сайтове за дезинформация (10).
Тъй като се признава, че основните източници на дезинформация преследват финансови цели, по-специално чрез оптимизация за рекламиране в търсачки, което позволява да се събират значителни парични суми от онлайн реклама, но и чрез специфични видове статут, които позволяват да се предявяват искания за публични субсидии, Комисията би трябвало да насърчава набор от икономически и финансови инструменти, които да позволят да се води борба с дезинформацията още от нейния произход. 4.6.
ЕИСК установява, че много от платформите не публикуват в достатъчна степен методиките си за третиране на дезинформацията и че това е в ущърб на всички европейски участници, които се борят с практиките, свързани с дезинформацията.
От друга страна, ЕИСК приветства факта, че някои платформи (YouTube) изглежда са погледнали сериозно на проблема. 4.7.
Мощта на основните платформи (Facebook, Twitter) не трябва да скрива факта, че най-ефикасната дезинформация се концентрира в инструменти, които са по-слабо познати на широката общественост, като например VKontakte, Rumble, Odysee, Gab, Parler.
Тези по-малки платформи имат по-малобройна аудитория, но могат по-лесно да се насочват към конкретни групи по региони, възраст или всякакъв друг параметър.
Те не разполагат и с финансови средства, които да им дават възможност да се борят с дезинформацията, която разпространяват, или нямат полза от това, като се крият зад свободата на изразяване на мнение.
Често дезинформацията произхожда от по-малко известни платформи, преди да достигне бързо до по-широка аудитория (11). 4.8.
ЕИСК счита, че европейските действия са твърде сегментирани и им липсва координация.
Структурите изглеждат твърде разделени, по-специално що се отнася до двете основни образувания — EDMO и Оперативната група на ЕС за стратегическа комуникация с Източното съседство.
Създаването на постоянната работна група, към която да бъде асоциирана Групата на европейските регулатори за аудиовизуални медийни услуги (ERGA), би трябвало да улесни обмена.
ЕИСК се опасява обаче, че нейните средства за действие ще се окажат твърде слаби в сравнение с мащаба на явленията. 4.9.
Съществува спешна необходимост от по-добро сътрудничество между държавите членки.
Същевременно ЕС трябва да вземе под внимание факта, че свободата на медиите, която е неразривно свързана със свободата на изразяване на мнение, понастоящем е застрашена в няколко държави членки.
Същото се отнася за техните съдебни системи.
Това непременно оказва отрицателно въздействие върху способността на тези държави да управляват ползотворно сътрудничество например в областта на проверката на факти и в съответствие с ценностите на Съюза, по-специално с принципите на правовата държава.
Всяко усилие за борба с дезинформацията може да има много съществени последици по отношение на основните права, които трябва да бъдат гарантирани и защитавани във всички държави членки.
(9) (10) (11)
COM(2020) 825 final.
Европейската комисия „Предложение за регламент относно единния пазар на цифрови услуги“, 15 декември 2020 г.
Claudia Cohen, „Des marques financent, malgré elles, la désinformation“ (Марки финансират дезинформацията, без да го съзнават), Le Figaro, 5 август 2021 г. Institute for public relations, „Combating foreign disinformation on social media“ (Борба с чуждестранната дезинформация в социалните медии), Rand corporation, 28 юли 2021 г.