6.4.2022 г.
BG
Официален вестник на Европейския съюз
C 152/47
3.10.
ЕИСК счита, че следва да се положат усилия за координиране на предоставяната подкрепа чрез МВУ за трансформиране на РЕПС със съществуващите програми за публично-частно финансиране, като например SPIRE или партньорството за чиста стомана.
Алиансите на промишлените отрасли следва да се използват като платформи за насърчаване на дългосрочното полезно взаимодействие между финансираните чрез МВУ проекти и съществуващите програми на ЕС, за да се ускори трансформацията на РЕПС. 3.11.
Беше установена необходимостта финансовата подкрепа, предоставяна чрез МВУ, да бъде придружена от амбициозна данъчна реформа.
Това следва да бъде съгласувано със споразумението на ОИСР, за да се гарантира, че предприятията с висока печалба ще подлежат на облагане с ефективна ставка на корпоративния данък от 15 % от 2023 г. нататък. 3.12.
Основната цел на отпускането на безвъзмездни средства на предприятията следва да бъде да се запази международната конкурентоспособност на промишлеността на ЕС, като същевременно се спазват социалните, икономическите и екологичните стандарти на ЕС, за да се гарантира, че двойният преход ще бъде от полза за европейските граждани. 3.13.
Както е посочено по-горе, планът за възстановяване на ЕС ще бъде от ключово значение за трансформацията на РЕПС, като същевременно ще допринесе за метаморфозата на други икономически сектори по отношение на двойния преход.
Този широк преход ще изисква дългосрочно адаптиране и преходни периоди, най-вече по всички въпроси, свързани с човешкия капитал.
ЕИСК настоятелно предлага механизмите за инвестиции да бъдат разширени след 2026 г. и между всеки от тях да бъдат точно определени силни и ясни взаимовръзки. 4.
Конкретни бележки ЕИСК приканва държавите членки и промишлеността да предложат инвестиции и реформи с най-голямо трансформиращо въздействие по отношение на постигането на поставените крайни цели в основните водещи области, определени от Комисията.
Не може да се пренебрегне фактът, че разходите за постигане на целите, свързани с този двоен преход, трябва да бъдат постижими за обществото като цяло. 4.1.
УСКОРЯВАНЕ — чисти технологии и енергия от възобновяеми източници 4.1.1.
Индустриалният преход няма да бъде постигнат, ако не бъде осъществен енергийният преход.
Декарбонизацията на промишлеността ще зависи пряко от наличието на достатъчни и финансово достъпни нисковъглеродни енергийни източници, които дават възможност за нисковъглеродно промишлено производство.
Осигуряването на достатъчно производство на декарбонизирана енергия по надежден начин ще бъде от решаващо значение за постигането на целите в областта на климата и цифровите технологии.
Необходими са и мащабни инвестиции за развиване или създаване на изискваната инфраструктура за пренос, съхранение и разпределение на тези безпрецедентни обеми нисковъглеродна енергия.
Изпълнението на националните планове за възстановяване, и по-специално на предложените реформи, следва да се съсредоточи върху осигуряването на конкурентни, стабилни и предвидими цени на енергията, ограничаване на въздействието на високите цени на енергията върху инфлацията, което може да застраши възстановяването на РЕПС и обществото като цяло.
4.1.2.
ЕИСК е съгласен, че технологичната неутралност е задължителна при изпълнението на националните планове за възстановяване: всички нисковъглеродни технологии (възобновяема енергия, зелен водород, термоядрен реактор и т.н.) трябва да бъдат включени в този преход, при условие че са в съответствие с целите в областта на климата за 2030 г. и 2050 г., както и с ЦУР на ООН.
Нито една технология не следва да бъде изключвана предварително или произволно.
Критериите за разпределяне на ресурсите следва да бъдат насочени към гарантиране на конкурентни цени на енергията за крайните потребители независимо от самата технология.
4.1.3.
За тази цел може да се наложи да се помисли не само за комбиниране на различни конкурентоспособни възобновяеми енергийни източници, но и за тяхното съчетаване с технологии за улавяне, съхранение и използване на въглерод, без да се забравя ролята, която ще имат междусистемните връзки между различните държави членки.
Трябва да има достатъчно и еднакво регулиране, за да се създаде икономическа обосновка за инвестициите и да се даде възможност за прилагане на тези технологии.
4.1.4.
Освен наличието на достъпна енергия и технологични решения, трябва да се обърне надлежно внимание на енергийната ефективност.
Във всички сценарии, определени в дългосрочната стратегия на ЕС за намаляване на емисиите с цел постигане на целите за неутралност по отношение на климата до 2050 г., се отдава важна роля на икономиите на енергия (1).
Преходът към по-кръгова икономика също играе важна роля за намаляване на потреблението на енергия и ресурси от страна на РЕПС.
(1)
https://knowledge4policy.ec.europa.eu/publication/depth-analysis-support-com2018-773-clean-planet-all-european-strategic-longterm-vision_en.