C 152/46
BG
Официален вестник на Европейския съюз
6.4.2022 г.
усилия за изграждане на по-силен единен пазар за възстановяването на ЕС трябва да бъдат подкрепени със силни партньорства между ЕС, държавите членки, социалните партньори, промишлеността и другите съответни заинтересовани страни.
Стратегията за възстановяване ще укрепи и Механизма за справедлив преход, който подкрепя регионите, които зависят от РЕПС и са в процес на структурни промени. 3.
Общи бележки 3.1.
Планът за възстановяване на ЕС включва съществен аспект от устойчивия преход към декарбонизирана и цифровизирана икономика и подчертава, че стремежът на ЕС към двоен преход се нуждае от политическа отговорност в допълнение към политически ангажимент и/или „златни правила“.
ЕИСК изразява съгласие с предложените основни водещи области, които ще насочат инвестициите към някои от най-подходящите области за постигане на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР), като същевременно се гарантира постигането на целите в областта на климата, определени в законодателството на ЕС за 2030 г. (намаляване на емисиите на парникови газове с най-малко 55 % в сравнение с равнищата от 1990 г.) и 2050 г. (нетни нулеви емисии на парникови газове). 3.2.
Пандемията създаде необходимостта от изграждане на общ път, при който правилата се определят в световен мащаб и се прилагат по еднакъв начин от всички региони, като с това се преодолява потенциалният риск от фрагментация, породен от различното разпределение на ресурсите.
Произтичащата от пандемията криза и необходимостта от преход към устойчива, издръжлива и гъвкава икономика биха могли да предоставят много добра възможност за определяне на правилата, които гарантират еднакви условия на конкуренция в ЕС. 3.3.
За тази цел е необходимо да се направи правилна оценка на настоящото несигурно положение на РЕПС, както и на въздействието, което би могъл да окаже трайният характер на тези условия върху европейската икономика като цяло.
Следва да се вземе предвид приносът на РЕПС към брутния вътрешен продукт (БВП) на Европейския съюз, както и фактът, че те имат водещи позиции в областта на иновациите, отговорни са за създаването на висококачествени работни места и допринасят за дългосрочното благосъстояние на обществото като цяло.
Един силен сектор на обществените услуги се нуждае от стимулиране от частния сектор.
ЕИСК обаче изразява загриженост във връзка с липсата на прецизност, която показват някои вече одобрени НПВУ по отношение на РЕПС, тъй като инвестициите понякога се отклоняват към други икономически сектори. 3.4.
Освен това е необходимо да се вземе предвид тласъкът, който могат да дадат РЕПС по отношение на НИРД, тъй като това представлява ключова област, в която иновациите ще се увеличат от лабораторен в промишлен мащаб. 3.5.
РЕПС потенциално са един от най-големите фактори, допринасящи за индустриалния преход, който ще осигури нисковъглеродна Европа.
Промишлеността следва да увеличи усилията си за разработване и внедряване на нисковъглеродни производствени процеси и да ги насърчава в рамките на сложните вериги на доставки.
Без тази вътрешна и външна работа ще бъде трудно да се постигнат определените в Парижкото споразумение съществени, но амбициозни цели, както и целите, поставени от ЕС. 3.6.
Автоматизацията и цифровизацията ще играят ключова роля в осъществяването на този индустриален преход.
Не следва обаче да се бъркат понятията: трансформацията е цел, а цифровизацията е средство.
Внедряването на цифрови решения ще рационализира начина, по който хората мислят, вземат решения и работят: макар че цифровизацията трябва да бъде приоритет за РЕПС, акцентът следва да се постави върху начина, по който тези инструменти ще позволят по-ефективен подход към предизвикателствата, пред които сме изправени. 3.7.
За цифровата трансформация ще е необходимо да се разработят технологии в промишлен мащаб, доказани в пилотна или лабораторна фаза.
За тази цел публичните и частните партньорства следва да се съсредоточат върху научните изследвания, развойната дейност и иновациите.
Инвестициите следва да се съсредоточат върху технологии, които на ранен етап доказват възможностите за разрастване, осъществимостта и надеждността на иновативните решения в горната част на веригите за създаване на стойност, като същевременно са в съответствие с целите за устойчивост.
В допълнение ще бъде необходимо да се планира преходен период, в който иновативните решения да могат да придобият подходящ промишлен мащаб. 3.8.
За да се справи ефективно с това положение, преходът следва да бъде съсредоточен върху придобитото ноу-хау, вече наличните ресурси и потенциалните полезни взаимодействия, които биха могли да възникнат.
Трансформацията е свързана с иновации, изобретения, проектиране, изграждане и по същество развойна дейност, но това само по себе си не следва да означава нови творения. 3.9.
ЕИСК е наясно с инвестициите, които ще изисква този преход.
МВУ и NGEU не следва да се разглеждат като панацея.
Трансформацията на РЕПС с цел справяне с двойния преход ще изисква мащабен инвестиционен план, с който да се мобилизират допълнителни финансови ресурси (например държавна помощ, важни проекти от общ европейски интерес, нови собствени ресурси за бюджета на ЕС, бъдещи приходи от СТЕ на ЕС, частни инвестиции и т.н.).
За тази цел е от съществено значение политиките в областта на промишлеността и енергетиката да се съгласуват с политиката в областта на климата с цел мобилизиране на всички огромни инвестиции, наложени от прехода към икономически модел с нулеви емисии.