C 152/30
BG
Официален вестник на Европейския съюз
6.4.2022 г.
(19,6 %).
Освен това определен процент от безработните млади хора обикновено отсъства от официалните данни, тъй като те или не кандидатстват за обезщетения за безработица, или не се записват в агенции по заетостта, а вместо това изкарват прехраната си с фиктивна самостоятелна заетост, работа през платформа или в сивата икономика.
Следователно може да се допусне, че реалните данни може да са дори по-лоши от докладваните от Евростат.
3.2.
Освен това кризата с COVID-19 допълнително влоши положението на NEET.
Броят на NEET в Европа, особено в държави като Италия, Гърция, България и Румъния, е критичен и отново нараства в резултат на фактори като отпадане от училище, липса на подходящо ориентиране, загуба на работа и липса на възможности за заетост.
Тази категория уязвими млади хора е изложена на по-висок риск от маргинализация, бедност и трайно изключване от заетост.
3.3.
NEET е широка категория, обхващаща разнородни групи от населението, включително безработни, отпаднали от училище, всички онези обезсърчени завършили колеж младежи, които все още не са си намерили работа, и други, неактивни по различни причини, млади хора.
Безработните са само подгрупа от по-широката категория NEET и припокриването между безработните и групата NEET е различно във времето и в отделните държави (8).
3.4.
Големият брой NEET е голяма загуба за нашите икономики и общества.
Чувството на разочарование или изключване на тези лица поражда и голям политически риск за стабилността на нашите демократични общества.
Неспособността на образователните и социалните системи да предотвратят явлението или да намалят броя на NEET говори за неуспех на широко подпомаганите ефективни политики за насърчаване на равните възможности в цяла Европа.
3.5.
Тази криза засяга особено работниците, упражняващи нестандартни и разнообразни форми на заетост (9) (спорадична работа, работа въз основа на ваучери, работа през платформи, работа по отделни заявки, заетост, основана на сътрудничество, и др.)
(10), като за съжаление в тези форми на заетост преобладават млади хора.
Такива работни места може да са нископлатени, с ненормирано работно време, слаба сигурност на работното място и ограничена или никаква социална закрила (платен отпуск, пенсия, отпуск по болест и т.н.).
Често такава работа не отговаря на прилаганите от правителствата условия за обезщетения за безработица или режими на работа при непълно работно време (11).
Този вид заетост може да се намери най-вече в сектори и отрасли, които са особено засегнати от пандемията с COVID-19, като например туризма, търговията на едро, търговията на дребно, сектора на туристическото настаняване и хранително-вкусовата промишленост (12).
От друга страна, новите форми на заетост могат да бъдат възможност за младите хора, живеещи в селски или отдалечени райони, или за младите хора с увреждания, студентите и младите родители; затова е задължително да се гарантират достойни заплати и социална сигурност.
3.6.
В НПВУ следва да бъдат идентифицирани и взети предвид косвените пречки пред заетостта, като мобилност, цифрова грамотност, здравословно състояние и несигурни условия на живот, включително липса на жилищно настаняване или социално осигуряване.
ЕИСК счита, че държавите членки биха могли да следят тези пречки пред интеграцията на младите хора на пазара на труда в качествено и количествено отношение и да направят конкретни предложения за преодоляването им в съответните си НПВУ.
4.
Конкретни бележки 4.1.
Възстановяването след COVID-19 би следвало да се разглежда като възможност.
Икономиката и пазарът на труда претърпяха сътресение.
4.2.
НПВУ представляват безпрецедентна възможност за стимулиране и подпомагане на промяна, която трябва да се използва с приобщаващо управление, изискващо диалог, откритост и прозрачност.
Мерките, финансирани по НПВУ, следва да включват местните власти, социалните партньори и гражданското общество, в това число младежките организации, за да се създаде основано на участие управление, което да може да осигури консенсус, доверие и чувство за справедливост по отношение на НПВУ.
(8) (9) (10) (11) (12)
Konle-Seidl, R. и Picarella, F. (2021 г.), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation („Младежите в Европа: въздействието на COVID-19 върху икономическото и социалното им положение“), Европейски парламент, Люксембург.
https://www.eurofound.europa.eu/topic/non-standard-employment.
https://www.eurofound.europa.eu/publications/blog/new-forms-of-employment-in-europe-how-new-is-new.
Eurofound (2021 г.), COVID-19: Implications for employment and working life („COVID-19: последствия за заетостта и трудовия живот“), Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург.
Spasova S., Bouget D., Ghailani, D. и Vanhercke B. (2017 г.), Access to social protection for people working on non-standard contracts and as self-employed in Europe („Достъп до социална закрила за хора, работещи на нестандартни договори и като самостоятелно заети лица в Европа“).