C 152/184
BG
Официален вестник на Европейския съюз
6.4.2022 г.
3.3.
Много важни въпроси ще се нуждаят от допълнително разработване чрез делегирани актове за изпълнение.
Следователно, като се има предвид този въпрос заедно с предишния, е почти невъзможно да се установи какви ще бъдат последиците от изпълнението за всеки производствен сектор.
Съмнения относно някои съществени подробности от предложения регламент затрудняват оценката му, докато не напредне повече законодателният процес.
Трябва обаче да се избягват несигурни рамкови условия, особено по отношение на оценката на емисиите на CO2, свързани с вноса, така че да не се подкопават проактивните и изпреварващи мерки, предприети от европейските предприятия за опазване на климата.
3.4.
По отношение на вноса на електроенергия не е ясно дали Комисията е оценила по подходящ начин въздействието върху цената на електроенергията на пазара на електроенергия в ЕС и как това би генерирало извънредни по-високи разходи за потребителите и следователно би увеличило риска от изместване на въглеродни емисии сред енергоемките сектори.
Не трябва да се забравя, че потреблението на електроенергия не се взема предвид при изчисляването на въглеродните отпечатъци на вносните продукти (5).
3.5.
Европейската промишленост е ориентирана към износ и ако вследствие на механизма за корекция на въглеродните емисии на границите има известна защита срещу вноса, но не може да се конкурира на международните пазари, липсата на конкурентоспособност ще бъде значителна и Европа вече няма да може да привлича инвестиции в промишлеността.
3.6.
Много бързото заместване на съществуващите мерки за изместване на въглеродните емисии с механизъм за корекция на въглеродните емисии на границите би могло да създаде значителна несигурност и по този начин да се нарушат вече взетите дългосрочни инвестиционни решения въз основа на наскоро преразгледаните цели за 2030 г.
Това би могло също така да намали капацитета на промишлеността да инвестира в нисковъглеродни технологии и да се превърне в пречка за конкуренцията за достъп до трети пазари.
Поради това, когато е необходимо, настоящият дял на безплатните квоти първоначално следва да се запази, за да се даде възможност на секторите, обхванати от МКВЕГ, да станат по-ефективни по отношение на въглерода, последвано от постепенно намаляване на безплатните квоти в целесъобразно съотношение, за да се улесни по-нататъшната декарбонизация.
3.7.
Конкурентоспособността и влиянието на цените върху веригата за създаване на стойност следва да се оценят внимателно, за да се ограничи въздействието, особено в свързани с износ сектори като хранително-вкусовата промишленост, наред с други, които са силно зависими от продукти от сектори, които вече са обхванати в предложението за механизъм за корекция на въглеродните емисии на границите.
3.8.
Механизмът за корекция на въглеродните емисии на границите би могъл ефективно да постигне пълните си цели само ако изискването за избягване на емисиите на CO2, свързани с вноса в ЕС, бъде компенсирано с предимствата от щадящо климата производство за износ от страна на европейските производители.
На единния пазар е възможно да има разумно еднакви условия на конкуренция между дружества от трети държави и дружества от ЕС, но никое дружество от ЕС не би могло да е конкурентоспособно в чужбина, тъй като производителите от ЕС ще плащат пълните разходи, свързани с въглеродните емисии, докато конкурентите от трети държави плащат малко или нищо.
3.9.
Системата може да даде възможност за прилагане на различни схеми за заобикаляне като изместване на източника, подробности за проверката, компании с множество съоръжения в трети държави, които невярно твърдят, че продуктите, произведени в съоръжения с висок въглероден отпечатък, се произвеждат в съоръжения с нисък въглероден отпечатък, подмяна на източника и определението на стоките.
Това би могло да възпрепятства напредъка в постигането на по-амбициозните цели на МКВЕГ.
Предложението следва да се усъвършенства внимателно по време на законодателната процедура, за да се избегнат тези пагубни поведения, които нанасят сериозна вреда на целта на законодателството: стоките следва да носят своя собствен отпечатък върху климата, независимо откъде идват, за да се насърчи ефективността при смекчаването на изменението на климата в световен мащаб, а не местно намаляване на въглеродните емисии, чрез възлагане на подизпълнители.
4.
Конкретни бележки 4.1.
ЕИСК проучи много активно възможностите, ограниченията и важните аспекти, които трябва да се разработят в рамките на схема за корекция по границите или друга данъчна алтернатива, за да се намали изместването на въглеродни емисии чрез изравняване на свързаните с климата разходи и усилия както по отношение на продуктите от ЕС, така и на продуктите извън ЕС.
ЕИСК беше първата институция на ЕС, която определи тези възможности като допълваща мярка за ограничаване на изместването на въглеродни емисии.
(5)
Оценка на въздействието на Европейската комисия на механизма за корекция на въглеродните емисии на границите, приложение 8.