C 152/146
BG
Официален вестник на Европейския съюз
6.4.2022 г.
1.5.
ЕИСК счита, че в рамките на обхвата на законодателния пакет „Подготвени за цел 55“ инициативата FuelEU трябва да предоставя полезни взаимодействия, съгласуваност и последователност между предлагането, разпространението и търсенето.
В проекта на регламент относно FuelEU обаче понастоящем се предвиждат конкретни горива с ниски въглеродни емисии без предварителна оценка на тяхната наличност и цена в световен мащаб, въпреки че всички алтернативни горива следва да бъдат разрешени.
В крайна сметка това може да доведе до нарушаване на конкуренцията, докато наличността им понастоящем и в близко бъдеще е пренебрежимо малка.
Отговорността за разработването и наличието на възобновяеми алтернативни горива се носи от доставчиците на горива и навлизането на по-чисти горива следва да бъде насърчавано.
За да се случи това, ценовата разлика между изкопаемите и алтернативните горива трябва да бъде преодоляна, а по-чистите горива да станат на по-достъпни цени и по-широко разпространени.
Изискват се усилия, включващи активния принос на всички участници във веригата за създаване на стойност в морския сектор, и по-специално на производителите на горива и доставчиците на енергия, производителите на двигатели, но също и на пристанищата, чартьорите и представителите на работниците във всички участващи сектори.
Това потенциално би могло да доведе до увеличаване на търсенето на алтернативни горива, както е предвидено в Регламента относно FuelEU. 2.
Въведение 2.1.
ЕИСК счита, че корабоплаването оказва въздействие върху цялата верига на доставки, тъй като почти 90 % от световните стоки се транспортират по море.
Също така с глобалното си присъствие корабоплаването на ЕС e стратегически актив, който дава възможност на ЕС да запази геополитическата си независимост и да повиши своята икономическа и промишлена устойчивост на сътресения, както и своя суверенитет.
През 2019 г. приблизително 46 % от износа в държави извън ЕС и 56 % от вноса на стоки от държави извън ЕС са транспортирани по море (Евростат, 2021 г.). 2.2.
Контролираният от ЕС корабен флот възлиза на 810 милиона тона дедуейт, като се състои от 23 400 плавателни съда и съставлява 39,5 % от световния флот през 2020 г.
Общото икономическо въздействие на корабоплаването е 149 милиарда евро за БВП на ЕС и приблизително 2 милиона работни места.
Заслужава да се отбележи, че всеки 1 милион евро от БВП, създаден от корабоплавателната промишленост, поддържа още 1,8 милиона евро другаде в икономиката на ЕС (2).
По последни оценки (3) делът на общите емисии от корабоплаването от световните антропогенни емисии на парникови газове е нараснал от 2,76 % през 2012 г. на 2,89 % през 2018 г. 2.3.
ЕИСК признава, че европейското корабоплаване е поело ангажимент за морската безопасност и опазването на морската среда, като допринася за международните усилия и усилията на ЕС за декарбонизация.
Освен това ЕИСК признава, че европейското корабоплаване приема тези предизвикателства и се ангажира да поеме водеща роля за постигането на екологично корабоплаване. 2.4.
С Регламента относно FuelEU — сектор „Морско пространство“, се въвеждат стандарти за постепенно намаляващ среден интензитет на емисиите на парникови газове за горивата, използвани на борда на кораби на котвена стоянка, пристигащи или заминаващи от пристанищата на ЕС.
Неспазването на тези стандарти ще доведе до административни глоби за корабоплавателните дружества, които очевидно ще бъдат използвани в подкрепа на проекти, насочени към ускоряване на използването на възобновяеми и нисковъглеродни горива в морския сектор и по-специално на биогорива.
Това предложение едностранно ще има и извънтериториално приложение за международното корабоплаване, тъй като обхватът му е идентичен с този на предложението за схема на ЕС за търговия с емисии (СТЕ) (4).
То също така налага използването на уредба за електрозахранване, разположена на брега (OPS), за два типа кораби след 1 януари 2030 г. — пътнически кораби и кораби — контейнеровози. 2.5.
ЕИСК отбелязва, че в проекта на предложението за регламент относно FuelEU — сектор „Морско пространство“, в съответствие с принципа „замърсителят плаща“, се признава структурната роля на чартьора на кораба, който обикновено отговаря за избора на гориво, маршрут, товар и скорост на кораба и свързаните с това разходи за изразходваното гориво (съображение 6).
Това представлява положителна стъпка.
Признаването на отговорността на чартьорите е важна разпоредба за разискванията, които ще се проведат в следващата фаза на регулаторния процес, при която ще участват също и Европейският парламент и Съветът на ЕС. 3.
Общи бележки 3.1.
Целите за въглеродна неутралност по отношение на климата, посочени в Зеления пакт и амбициозния законодателен пакет „Подготвени за цел 55“, са желателни в контекста на усилията за екологизиране и евентуално декарбонизиране на морския сектор, наред с други сектори, като същевременно се зачита социалното измерение на този преход в най-добрия интерес на широката общественост.
С други думи, тази енергийна трансформация и процесът на преход към декарбонизацията на корабоплаването могат да бъдат успешни само ако се подкрепят и приемат от обществото, като в същото време се защити начинът на действие на корабоплаването и на други сектори.
Това може да бъде постигнато само чрез специфични мерки, като създаването на нови работни места, по-добро обществено здравеопазване и по-добри мерки за смекчаване за действията в областта на климата и опазването на околната среда.
Тези усилия изискват включването на активния принос на всички участници във веригата за създаване на стойност в морския сектор, и по-специално на
(2) (3) (4)
Европейска асоциация на корабособствениците, 2021 г. Четвърто проучване на Международната морска организация (ММО) относно парниковите газове, 2020 г.
COM(2021) 551final.