6.4.2022 г.
BG
Официален вестник на Европейския съюз
C 152/9
2.3.
През последните години за създателите на европейските политики се появиха множество нови приоритети, като например цифровата и екологичната трансформация и все по-силен акцент беше поставен върху социалните съображения в широк кръг области на политиката.
Освен това, въпреки че пандемията от COVID-19 несъмнено ще окаже дълбоко и отрицателно въздействие върху европейската икономика, важно е да не се забравя, че не са изчезнали и други предизвикателства, като например изменението на климата, увеличаващите се неравенства и слабия растеж на производителността.
Инвестициите в сплотяването на обществото, устойчивото развитие, човешкия и социален капитал и качеството на живот ще бъдат от основно значение за създаването на възможности за съвременните предприятия чрез стимулиране на заетостта, благосъстоянието и устойчивия растеж в бъдеще.
Поради това показателите „отвъд БВП“ би трябвало да се превърнат в инструменти, които ще дадат възможност не само за наблюдение и измерване на развитието на политиките, но и за предоставяне на информация за тяхното разработване, подобряване на комуникацията и насърчаване на определянето на цели. 2.4.
Чрез настоящото становище по собствена инициатива ЕИСК възнамерява да даде ценен принос за определянето на показателите за благосъстояние и развитие, които би трябвало да се разгледат в допълнение към класическите икономически показатели.
В становището също така се изтъкват неудовлетворените потребности от данни и се очертават начини за по-добро интегриране на тези показатели в процеса на създаване на политики на европейско и национално равнище, за да се даде възможност на ЕС да излезе по-силен от настоящата криза и освен това да бъде в състояние да посреща бъдещи сътресения с по-добра степен на устойчивост. 2.5.
Със сигурност никога досега необходимостта от разработване на показатели за изготвянето и прилагането на политики, насочени към развитието на устойчив модел на глобална икономика, която да е в състояние да гарантира благосъстоянието на всички хора на планетата, не е била почувствана по-остро, а настоящият икономически модел, основан на непрекъснат растеж, считан за основен двигател на стабилността на системата, вече не може да бъде подкрепян от планета с ограничени ресурси. 2.6.
През юни Европейската комисия публикува документ за размисъл (4), в който отново се подчертава необходимостта от разработване на показатели, допълващи БВП, за да се наблюдава по-добре трансформацията в обществото и икономиката благодарение на прилагането на политики, целящи насърчаване на Европейския зелен пакт.
В настоящия документ са представени и усилията, положени през последните години от някои държави членки за разработване на допълнителни инструменти за наблюдение на благосъстоянието и въздействието на икономическите дейности върху околната среда. 2.7.
На световно равнище съществуват редица инициативи, насочени към разработването на показатели, които, от една страна, дават възможност на създателите на политики да разработват и прилагат политики за насърчаване на устойчивостта, а от друга страна, предоставят по-добра информация за процеса на трансформиране на икономическия модел.
Една от тези инициативи, която заслужава внимание, е моделът „икономика на поничката на ЕС до 2030 г.“ (5), нова концепция, представяща политическо обобщение на съществуващите набори от показатели и 30 подбрани показателя, с цел насърчаване на по-голяма ефективност при разработването на политиките, но също и по-добро разбиране сред широката общественост на императивите, свързани с преобразуването на икономическата система.
3.
Общи и конкретни бележки 3.1.
Дебатът на тема „Отвъд БВП“ генерира важни ответни действия от институциите, изследователите и политическите отговорни лица.
Така на равнището на ОИСР, ООН, Европейската комисия или Евростат бяха представени предложения за показатели за по-добро измерване на благосъстоянието и просперитета на индивидуално, колективно или национално равнище.
През 2015 г. ООН прие целите за устойчиво развитие, за които определи 169 цели и 200 показателя.
През 2018 г. експертната група на високо равнище на ОИСР публикува два доклада (6), в които се препоръчва по-ефективно да се измерва благосъстоянието, чрез подобряване на съществуващите показатели или въвеждане на нови.
ЕИСК счита, че държавите членки би трябвало приоритетно да използват някои от показателите, предложени от ООН, в зависимост от националните си особености, и ги насърчава да използват предложенията, направени в докладите на ОИСР за подобряване на измерването на благосъстоянието и просперитета. 3.2.
Неотдавна европейските социални партньори, по-специално BussinessEurope, Европейската конфедерация на профсъюзите (CES), Европейският център на работодателите и предприятията, предоставящи обществени услуги и услуги от общ интерес (SIG Europe), и Европейският съюз на занаятите и малките и средните предприятия (UEAPME) подписаха съвместен документ (7), в който се препоръчва използването на набор от показатели, допълващи БВП в социалната, икономическата и екологичната област.
ЕИСК споделя мнението на европейските социални партньори, че предложените 14
(4) (5) (6)
(7)
https://ec.europa.eu/info/publications/economic-policy-making-beyond-gdp-introduction_bg. https://zoe-institut.de/en/publication/a-compass-towards-2030.
ОИСР (2018 г.), Beyond GDP: Measuring what counts for economic and social performance („Отвъд БВП: Измерване на това, което е важно за икономическите и социалните резултати“), Издателство OECD, Paris — https://doi.org/10.1787/9789264307292-en.
ОИСР (2018 г.), For Good Measure: Advancing Research on Well-Being Metrics Beyond GDP, Издателство OECD, Paris — https://www.oecd-ilibrary.org/fr/economics/for-good-measure_9789264307278-en.
https://est.etuc.org/wp-content/uploads/2021/05/FINAL-BEYOND-GDP-SOCIAL-PARTNERS-EU.pdf.