6.4.2022 г.
BG
Официален вестник на Европейския съюз
C 152/119
4.5.
Кризата с пандемията показа, че има недостиг на здравни работници.
ЕИСК отново заявява, че би трябвало да се обърне специално внимание на подобряването на техните условия на труд, включително заплати, образование, преквалификация и повишаване на квалификацията, достъп до детски заведения, като се гарантират възможно най-високи стандарти за безопасност, както и възможността хора от всички професии, включително в сектора на здравеопазването, да живеят, да се придвижват и да работят свободно в целия ЕС (3).
Предвид факта, че 76 % от здравните работници и 84 % от медицинските сестри в ЕС са жени, съществува необходимост от политики, които да внесат промяна по отношение на равенството между половете, с цел да се премахнат пречките пред достъпа до заетост на пълно работно време, да се преодолее разликата в заплащането на жените и мъжете, да се насърчи задържането на персонала в сектора и да се подпомогне достъпът до професионално развитие и ръководни длъжности.
Целесъобразно е да се разработят специални процедури, които да дадат възможност за бързо и безопасно набиране на медицински персонал от страни извън Европейския съюз в критични ситуации. 4.6.
Що се отнася до Стратегическата рамка на ЕС за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2021— 2027 г., ЕИСК приветства настоятелната препоръка на Европейската комисия към държавите членки да признаят COVID-19 за професионално заболяване, но подчертава необходимостта препоръката да бъде преразгледана, за да се включат всички работници, изложени на риск от заразяване без адекватна защита, включително мобилните работници и работниците мигранти, както и сезонните работници, които работят на опасни работни места и при нехигиенични условия на настаняване. 4.7.
ЕИСК ще проследи отблизо осъществяването на Европейския здравен съюз и препоръчва да се вземе предвид връзката между здравето на животните и човешкото здраве.
Това сътрудничество откроява и факта, че поради трансграничния характер на пандемиите единствено единните добре координирани действия могат да бъдат ефективни и успешни, въз основа на общо признаване. 4.8.
По време на пандемията от COVID-19 се наблюдаваше фрагментиран, некоординиран подход към клиничните изпитвания в Европа.
ЕИСК отбелязва, че един общоевропейски подход може да даде възможност да се рационализират процедурите и процесите на клинични изпитвания, по-специално тестването на нови потенциални лекарства за ефикасни и достъпни лечения.
Решението тук може да бъде една мащабна европейска платформа за клинични изпитвания. 4.9.
Според данните от научните изследвания и статистиката за посещаемостта в здравните заведения кризата с COVID-19 може да доведе до значително нарастване на психологическия риск, което от своя страна може да предизвика увеличаване на психосоматичните заболявания.
Това ново явление при заболеваемостта и все още недобре проучените последици от синдрома на „продължителния COVID-19“ трябва да бъдат взети предвид в здравните системи на всички държави — членки на ЕС. 4.10.
Предотвратяването, подготовката за и реагирането на пандемии са приоритет за Европа.
ЕИСК счита, че ЕС би трябвало да продължи да реагира на кризата последователно и глобално, по-специално чрез COVAX, както и чрез нови потенциални лекарства и лечения, а също и да укрепва и подкрепя глобалната архитектура за здравна сигурност.
Това би трябвало също така да засили ролята на ЕС в Световната здравна организация.
В този контекст, за да се отговори по-специално на неотложните нужди на развиващите се държави, ЕИСК призовава ЕК да проведе открит дебат на европейско равнище относно временно доброволно освобождаване от Споразумението за свързаните с търговията аспекти на правата върху интелектуалната собственост (ТРИПС), което да се прилага за ваксините, леченията и тестовете за COVID-19, за да се даде възможност за увеличаване на световното производство на ваксини и намаляване на разходите, с цел да се гарантира достъп на хората по целия свят. 4.11.
Що се отнася до първите поуки в сферата на здравеопазването, формулирани в съобщението на ЕК, ЕИСК със съжаление отбелязва факта, че не се посочва неравномерното предлагане на интервенции и услуги за справяне със здравния стрес и не се поставя необходимият акцент върху уязвимите групи; в много отношения този проблем се изостри в резултат на кризата с COVID-19.
Равният достъп до услугите и тяхното наличие не само би трябвало да бъде критерий за оценка, но може да спаси и човешки живот. 5.
Социални и обществени аспекти 5.1.
През 2021 г. станахме свидетели на задълбочаване на неравенствата между жените и мъжете в цяла Европа, по-специално в резултат на обезпокоителното нарастване на случаите на насилие над жени, съпътстващо пандемията от COVID-19.
Ограничителните мерки и изолацията създадоха среда, позволяваща на насилниците да упражняват принудителен контрол над жертвите си, и доведоха до случаи на физическо, психологическо и сексуално насилие над жени и момичета, с ограничен достъп до услуги в подкрепа на жертвите; това явление беше наречено „пандемия в сянка“.
ЕИСК призовава Европейската комисия да приеме всеобхватна рамка за предотвратяване и борба с всички форми на насилие над жените и момичетата от феминистка, чувствителна към аспектите на пола и междусекторна гледна точка, за да се гарантира, че в случай на бъдеща здравна криза ще се избегне подобна „пандемия в сянка“.
(3)
ОВ C 286, 16.7.2021 г., стр. 109.