SK
C 150/48
Úradný vestník Európskej únie
5.4.2022
Pôda v tejto oblasti je mimoriadne vhodná na pestovanie viniča, a to vďaka priaznivým topografickým podmienkam v okrajových častiach mesta.
Vinice boli vysadené na južných a juhozápadných svahoch vrchov a vyvýšenín na tzv. verő (slnečných svahoch).
Priemerné meteorologické údaje namerané v danej vinohradníckej oblasti za posledných 47 rokov: priemerná ročná teplota: 10,65 °C, priemerné ročné zrážky: 592,6 mm; priemerný ročný počet hodín slnečného svitu: 1 964 hodín.
Podľa platných právnych predpisov sú na pestovanie viniča vhodné tie oblasti, ktoré sú podľa vinohradníckeho katastra zaradené do triedy I a II.
Na základe uvedeného triedenia je vo vinohradníckom regióne Eger vhodná na pestovanie viniča oblasť veľkosti 18 431 ha zaradená do triedy I a oblasť veľkosti 3 914 ha zaradená do triedy II.
Celková plocha predstavuje 22 345 hektárov.
Ľ uds k é fak t o r y Objavenie viniča v blízkosti mesta Eger a pestovanie viniča v stredoveku Na svahu vrchu Kis Eged sa našla fosília listu viniča Vitis hungarica stará 30 miliónov rokov.
S dnešným vinohradníctvom však nesúvisí.
Podľa archeologických údajov bolo mesto Eger a jeho okolie obývané od 10. storočia.
Predpokladá sa, že začiatkom 11. storočia sa stalo významným mestom na území dnešného Maďarska.
V listine kráľa Bela IV. z roku 1261 sa uvádza, že prvý uhorský kráľ Svätý Štefan daroval vinohradnícky desiatok z egerskej kotliny egerskému biskupstvu.
Pri tatárskom vpáde v roku 1241 bola veľká časť obyvateľstva vyhubená a nedostatok pracovnej sily prinútil kráľa Bela IV. povolať do krajiny cudzích osídlencov.
Predpokladá sa, že približne v tomto období prišli do Egeru prví Valóni a usadili sa na ulici nazývanej Olasz utca (Talianska ulica).
Ďalší valónski prisťahovalci sa usídlili v obci Tálya, kam priniesli francúzske vinohradníctvo a skladovanie vína v sudoch.
Prvé pivnice pravdepodobne postavila cirkev a boli známe pod menom dézsmapince (pivnice pre vinohradnícky desiatok).
Pestovanie viniča v oblasti Egeru má stáročnú povesť.
Flámsky rytec Gaspar Bouttats vytvoril viacero medených rytín s maďarskou tematikou vrátane rytiny zobrazujúcej Eger, alebo „Erlau“, ktorá vyšla v diele „Description exacte des Royaumes de Hongrie“ v Antverpách v roku 1688.
Známa je aj staršia rytina Egeru (Agria vulgo Erla), vinohradníckeho mesta bojujúceho proti Turkom, ktorú uverejnil G. Hoefnagel v roku 1617.
Obe rytiny zobrazujú známy hrad a vinice mesta Eger.
Z historických zdrojov vyplýva, že vinohradníctvo prešlo v 17. storočí významnými zmenami.
Modré odrody viniča začali prevládať nad dovtedy dominantnými bielymi odrodami.
Za zmienku stojí, že egerskí vinári vyvinuli na obrábanie tvrdej pôdy v tejto oblasti špeciálny nástroj známy ako „egerská motyka“.
Na meranie vína používali objemovú mieru „egerský akó“ (približne 200 litrov), asi štvornásobok bežného „akó“.
Vlastnosti vín ako kyslosť a trvácnosť si vyžadovali dlhšie vyzrievanie v drevených sudoch.
Vinári nechávali vína vyzrievať v sudoch v pivniciach a pivničných systémoch vyhĺbených do ryolitového tufu pod mestom, ktorý poskytoval prirodzenú pivničnú klímu (klímu vhodnú na zrenie).
K l as i fi k ác ia v i n oh ra d ní c k ych ob l as tí v mi nu l osti Egerské vinohradníctvo zaznamenalo svoj prvý zlatý vek v 15. až 16. storočí a svoju renesanciuv 18. storočí.
Záznamy z rokov 1760 a 1789 obsahujú údaje o kvalite vinohradníckych oblastí.
V roku 1760 boli vinohrady rozdelené do troch tried na základe kvality pôdy, sklonu svahu, slnečného svitu atď.
Takmer 50 % vinohradov patrilo do prvej triedy.
V roku 1789 boli egerské vinohrady rozdelené do šiestich tried (na národnej úrovni existovalo osem tried, ale do posledných dvoch nepatrili žiadne vinohrady z oblasti Egera.)
Zásady klasifikácie boli podobné ako v roku 1760 s tým rozdielom, že mnohé znamenité vinohrady, v ktorých sa pestovalo hrozno na výrobu vína typu „aszú“, boli takisto zaradené do prvej triedy.
Eger mal už v 18. storočí zavedené pre vinárske spolky pravidlá, na ktorých dodržiavanie dohliadali poverenci vinárskych spolkov kontrolovaní magistrátom.
8.2.
Vína (2)
1.
Opis vymedzenej zemepisnej oblasti (pokračovanie)
Pe s tov ané o d r od y v i n i č a a v ín a , k toré sa z n ic h vyrá ba jú