HR
C 150/48
Službeni list Europske unije
5.4.2022.
Prikladnosti tla za sadnju vinove loze dodatno pridonose i povoljni topografski uvjeti na rubnim dijelovima grada.
Vinova loza posađena je na obroncima planina i gorja koji su okrenuti prema jugu i jugozapadu, a nazivaju se „verő” (suncem obasjani obronci).
U nastavku su navedeni tipični meteorološki podaci za vinogradarsku regiju na temelju 47-godišnjeg prosjeka: prosječna godišnja temperatura: 10,65 °C, prosječna godišnja količina oborina: 592,6 mm, prosječan broj sunčanih sati godišnje: 1 964 sata.
U okviru zakonodavstva koje je trenutačno na snazi područja prikladna za sadnju vinove loze razvrstana su u razred I. i II. u katastru vinograda.
U vinogradarskoj regiji Eger područja iz razreda I. prikladna za sadnju vinove loze obuhvaćaju 18 431 ha, a područja iz razreda II.
3 914 ha.
Ukupno područje obuhvaća 22 345 hektara.
L j uds k i č im be n i c i U okolici Egera grožđe i uzgoj grožđa prvi su se put javili u srednjem vijeku.
Fosilni ostaci lista vinove loze stari 30 milijuna godina, poznati pod nazivom „Vitis Hungarica”, otkriveni su na obroncima planine Kis-Eged.
No ne povezuje ih se s modernim vinogradarstvom.
Arheološki podaci pokazuju da je naseljavanje Egera i okolnih područja počelo u 10. stoljeću.
Vjeruje se da je početkom 11. stoljeća to bila jedna od većih naseobina u Mađarskoj.
Kraljevska povelja koju je 1261.
izdao kralj Béla IV. potvrđuje da je prvi mađarski kralj, Stjepan I., donirao desetinu vina proizvedenog u dolini Eger Egerskoj biskupiji.
Nakon mongolske invazije 1241. došlo je do znatnog smanjenja broja stanovnika te je nedostatak radne snage prisilio kralja Bélu IV. da u zemlju pozove strane doseljenike.
Smatra se da su upravo tada u Eger stigli prvi Valonci, za koje se zna da su živjeli u ulici Olasz utca.
Valonski doseljenici stigli su i u selo Tállya te su sa sobom donijeli francuske metode uzgoja vinove loze i praksu skladištenja vina u bačvama.
Vjeruje se da su prve podrume izgradile crkvene institucije, a najstariji su bili poznati pod nazivom dézsmapince (podrum za skladištenje desetine vina).
Tradicija vinogradarstva u Egeru traje stoljećima.
Gáspár Bouttats, flamanski grafičar i graver, autor je nekoliko bakroreza povezanih s Mađarskom, među ostalim i jednoga koji prikazuje pogled na Eger, ili „Erlau”, i koji je uključen u djelo „Description exacte des Royaumes de Hongrie”, objavljeno u Antwerpenu 1688.
Sačuvan je i jedan još raniji bakrorez Egera (Agria vulgo Erla), koji prikazuje „osmansko osvajanje grada vina”, a objavio ga je G. Hoefnagel 1617.
Oba bakroreza prikazuju slavnu gradsku utvrdu i vinograde.
Iz nekih se izvora može zaključiti da je vinogradarstvo doživjelo znatne promjene u 17. stoljeću.
Uz sorte bijelog grožđa koje su dotad prevladavale sorte crnog grožđa postupno su postajale sve popularnije.
Vrijedi napomenuti da su vinogradari iz regije Eger izumili poseban alat, tzv. motiku iz Egera, kako bi mogli obrađivati tvrdo tlo na tom području.
Za mjerenje količine svojih vina koristili su se mjerom „egri akó” (oko 200 litara), čija je vrijednost bila oko četiri puta veća od uobičajene mjere „akó”.
Zbog relativne kiselosti vina i činjenice da ih se dugo može čuvati bilo je potrebno dulje dozrijevanje u drvenim bačvama.
Proizvođači su vina ostavljali da dozrijevaju u bačvama u podrumima i podrumskim sustavima ugrađenima u riolitni tuf na kojem je nastao grad, koji su osiguravali prirodnu podrumsku klimu (klimu za dozrijevanje).
R a zv rs ta va n j e v in og rad a u pro š lo s ti Prvo zlatno doba vinogradarstva u Egeru započelo je u 15. i 16. stoljeću, a preporod je doživjelo u 18. stoljeću.
Zapisi iz 1760. i 1789.
otkrivaju podatke o kvaliteti vinograda.
Vinogradi su 1760.
podijeljeni u tri razreda, ovisno o kvaliteti tla, nagibu padine, sunčevoj svjetlosti itd.
Gotovo 50 % vinograda razvrstano je u prvi razred.
Vinogradi u Egeru podijeljeni su 1789.
u šest razreda (na nacionalnoj razini postojalo je osam razreda, no na području Egera nije bilo vinograda iz posljednjih dvaju razreda).
Iako su načela razvrstavanja bila slična onima iz 1760., u prvi razred razvrstani su brojni izvrsni vinogradi u kojima se uzgajalo grožđe za vino „aszú”.
U Egeru su pravila zajednice proizvođača vina postojala već u 18. stoljeću, a provodili su ih službenici zajednice proizvođača vina pod nadzorom suca.
8.2.
Vina (2)
1.
Opis razgraničenog područja (nastavak)
S or te g ro žđ a koj e s e u zga j aj u i v i n a koja se od n j ih proi zvode