ET
C 150/48
Euroopa Liidu Teataja
5.4.2022
Pinnase sobivust viinamarjaistanduste rajamiseks parandavad veelgi linna serva soodsad topograafilised tingimused.
Viinapuud istutati küngaste ja kõrgustike lõuna- ja edelapoolsetele nõlvadele ehk verő’dele [päikesepaistelised nõlvad].
Veinipiirkonna tüüpilised meteoroloogilised andmed 47 aasta keskmise kohta on järgmised: aasta keskmine temperatuur: 10,65 °C, keskmine sademete hulk aastas: 592,6 mm; aasta keskmine päikesevalgus: 1 964 tundi.
Hetkel kehtivates õigusaktides loetletakse viinapuude istutamiseks sobivad piirkonnad viinamarjaistanduste katastris I ja II klassi liigitatud piirkondadena.
Egeri veinipiirkonnas on viinapuude istutamiseks sobivaid I klassi piirkondi 18 431 hektarit ja II klassi piirkondi 3 914 hektarit.
Kogupindala on 22 345 hektarit.
I nim te gu ri d Viinapuude esinemine Egeri läheduses ja viinamarjakasvatus keskajal.
Väikese Egedi künka küljelt leiti 30 miljonit aastat vana fossiilne viinapuu (Vitis Hungarica) leht.
See ei ole siiski tänapäevase viinamarjakasvatusega seotud.
Arheoloogiliste andmete põhjal on Eger ja selle lähiümbrus olnud asustatud alates 10. sajandist.
11. sajandi alguseks oli sellest teadaolevalt saanud Ungari tähtsaim linn.
Vastavalt kuningas Béla IV 1261. aasta hartale andis Ungari esimene kuningas Püha István Egeri oru veinikümnise Egeri piiskopkonnale.
Tatarlaste sissetung 1241. aastal hävitas suure osa elanikkonnast ning tööjõupuudus sundis kuningas Béla IV tooma riiki välisasunikke.
Arvatavasti umbes sel ajal saabusid Egerisse esimesed valloonid, kes elasid teadaolevalt tänaval nimega Olasz utca; ka Tállyas oli valloonlastest asunikke, kes tutvustasid Prantsuse viinamarja­ kasvatust ja veini ladustamist vaatides.
Teadaolevalt ehitas esimesed keldrid kirik ning kõige esimesi tunti nimetuse „dézsmapince“ [veinikümnise kelder] all.
Egeri viinamarjakasvatusel on sajanditevanune maine.
Flaami graafik ja graveerija Gaspar Bouttats valmistas mitu Ungariga seotud vasegravüüri, sealhulgas Egeri ehk Erlau vaate 1688. aastal Antwerpenis avaldatud väljaandes „Description exacte des Royames de Hongrie“.
Meile on teada ka varasem Egeri gravüür „Türklaste veinilinn“ (Agria vulgo Erla), mille avaldas G. Hoefnagel 1617. aastal.
Mõlemal gravüüril on kujutatud linna kuulsat lossi ja viinamarjaistandusi.
Allikad viitavad sellele, et viinamarjakasvatus tegi läbi põhjaliku muutuse 17. sajandil.
Lisaks varem domineerinud valgetele sortidele hakkasid menu saavutama ka punased viinamarjasordid.
Tuleks märkida, et Egeri viinamajakasvatajad töötasid piirkonna kõva pinnase harimiseks välja spetsiaalse tööriista ehk Egeri kõpla.
Oma veinikoguste mõõtmiseks kasutasid nad mõõtühikut „Eger akó“ (umbes 200 liitrit), mis on ligikaudu neljakordne tavaline „akó“.
Veinide näiline happesus ja pikk säilivus vajasid pikemat laagerdumist puidust vaatides.
Tootjad laagerdasid oma veine vaatides keldrites ja keldrisüsteemides, mis olid uuristatud rüoliidi tuffi linna alla ning kus oli looduslik keldrikliima (küpsemiskliima).
V iina p uu p i ir kon d ad e li i g i t a m i n e m ineviku s Esimene Egeri veinivalmistuse kuldajastu oli 15.–16. sajandil ning uuestisünd 18. sajandil.
1760. ja 1789. aasta dokumentidest selguvad veinipiirkondade kvaliteediandmed.
1760. aastal olid viinamarjaistandused jagatud kolme klassi pinnase kvaliteedi, nõlva kalde, päikesevalguse jms põhjal.
Peaaegu 50 % viinamarjaistandustest kuulusid esimesse klassi.
1789. aastal liigitati Egeri viinamäed kuude klassi (riigis oli kokku kaheksa klassi, kuid Egeri piirkonnas puudusid kahe viimase klassi viinamarjaistandused.)
Liigitamise põhimõtted olid samad nagu 1760. aastal ning erinevus seisnes vaid selles, et paljud suurepärased viinamarjaistandused, kus kasvatatakse viinamarju aszú-veini valmistamiseks, liigitati samuti esimese klassi.
Egeris kehtisid juba 18. sajandil veiniühenduse eeskirjad, mille jõustasid veiniühenduse ametnikud, kelle üle teostas järelevalvet magistraat.
8.2.
Vein (2)
1.
Määratletud piirkonna kirjeldus (jätk)
K a s va t a tu d v ii n am a r j aso r d i d j a n e is t val mi sta tud vei n id