CS
C 150/48
Úřední věstník Evropské unie
5.4.2022
Půda v této oblasti je obzvláště vhodná k pěstování vinné révy, a to díky příznivým topografickým podmínkám v okrajových částech města.
Vinice byly vysazeny na jižních a jihozápadních svazích vrchů a vyvýšenin na tzv. „verő“ (slunečních svazích).
Průměrné meteorologické údaje naměřené v dané vinařské oblasti za posledních 47 let: průměrná roční teplota: 10,65 °C, průměrné roční srážky: 592,6 mm, průměrný roční počet hodin slunečního svitu: 1 964 hodin.
Podle platných právních předpisů jsou pro pěstování vinné révy vhodné ty oblasti, které jsou podle vinařského katastru zařazeny do třídy I a II.
Ve vinařské oblasti Eger je tedy vhodné pro pěstování vinné révy 18 431 hektarů v oblastech zařazených do třídy I a 3 914 hektarů v oblastech zařazených do třídy II.
Celkově oblast zahrnuje 22 345 hektarů.
L ids k é f ak to r y Výskyt vinic v blízkosti města Eger a pěstování révy ve středověku Na svahu vrchu Kis Eged byla nalezena fosilie listu révy stará 30 milionů let, latinsky nazvaná „Vitis hungarica“.
S dnešním pěstováním révy však nesouvisí.
Podle archeologických údajů bylo město Eger a jeho okolí obydlené již v 10. století a do začátku 11. století se Eger stal v rámci území dnešního Maďarska významným městem.
V listině krále Bély IV. z roku 1261 se uvádí, že první uherský král Svatý Štěpán daroval egerskému biskupství vinohradnický desátek.
Při mongolském vpádu v roce 1241 byla velká část obyvatelstva vyhubena a nedostatek pracovní síly přinutil krále Bélu IV. povolat do země cizí osadníky.
Předpokládá se, že přibližně v tomto období přišli do Egeru první Valoni a usadili se na ulici nazývané Olasz utca (Italská ulice).
Další valonští přistěhovalci se usídlili v obci Tállya, kam přinesli umění francouzského vinařství a skladování vína v sudech.
První sklepy pravděpodobně postavila církev; nejstarší z nich byly součástí vinných sklepů z desátku („dézsmapince“).
Pěstování révy v Egeru má staletou pověst.
Vlámský rytec Gaspar Bouttats vytvořil několik měděných rytin s maďarskou tematikou včetně rytiny znázorňující Eger (nebo „Erlau“), která vyšla v díle „Description exacte des Royaumes de Hongrie“ (Přesný popis království maďarského) v Antverpách v roce 1688.
Je známá rovněž starší rytina Egeru (Agria vulgo Erla), znázorňující vinařské město, které se vzepřelo Turkům, kterou vytvořil G. Hoefnagel v roce 1617.
Obě rytiny zobrazují oba zdroje hrdosti obyvatel Egeru na své město, tedy hrad nad městem a vinice v jeho okolí.
Historické záznamy naznačují, že vinařství prošlo v 17. století významnými změnami: modré odrůdy révy začaly převládat nad do té doby dominantními bílými odrůdami.
Stojí za zmínku, že egerští vinaři vyvinuli na obrábění tvrdé půdy v této oblasti zvláštní nástroj známý jako „egerská motyka“.
Pro měření množství vína používali objemovou míru „egerský sud“, přibližně čtyřnásobek běžného sudu.
Obsah kyselin a z toho plynoucí delší trvanlivost vína vyžadovala delší zrání v dřevěných sudech.
Vinaři nechávali vína zrát v sudech ve sklepech a sklepních systémech vyhloubených do ryolitového tufu pod městem, které poskytovaly přirozené klimatické podmínky vhodné pro zrání vína.
Z a řa ze ní d o v in ařs k ý ch ob la s tí v m inu l osti První zlatý věk egerského vinařství nastává v 15. až 16. století.
Jeho renesance spadá do 18. století.
Záznamy z let 1760 a 1789 obsahují údaje o jakosti vinařských oblastí.
V roce 1760 byly vinice rozděleny do tří tříd na základě kvality půdy, sklonu svahů, slunečního svitu atd. Téměř 50 % vinic patřilo do první třídy.
V roce 1789 byly egerské vinice rozděleny do šesti kategorií (na vnitrostátní úrovni jich bylo stanoveno osm, ale v oblasti Eger nebyla žádná vinice zařazena do dvou nejnižších kategorií).
Zásady klasifikace byly podobné jako v roce 1760 s tím rozdílem, že mnohé vynikající vinice, na kterých se pěstovaly hrozny pro výrobu vína typu „aszú“, byly rovněž zařazeny do první kategorie.
Eger měl již v 18. století zavedena pravidla pro vinohradnictví, na jejichž dodržování dohlíželi předsedové vinařských spolků.
Ti byli pod dohledem úředníků obce.
8.2.
Vína (2)
1.
Popis vymezené oblasti (pokračování)
Pě s to v a né od rů d y v i n n é rév y a v í n a, která se z n ich vyr áb ěj í