C 143/20
SL
Uradni list Evropske unije
31.3.2022
Otok je izjemno sušen.
V poletnih mesecih, ko grozdje dozoreva, so dnevne temperature zelo visoke.
V tem dolgem sušnem obdobju potrebe rastlin po vlagi zadovoljujejo meglice, ki nastajajo zaradi izhlapevanja morja.
Dvigajo se iz kaldere in prekrijejo otok.
Otok je v poletnih mesecih hkrati tudi izpostavljen močnim severnim vetrovom, znanim kot meltemi, ki podnevi preprečujejo kopičenje vlage na grozdju.
Ponoči, ko temperature padejo in postanejo vremenske razmere razmeroma vlažne, pa vulkanska tla otoka absorbirajo vlago in tako oskrbijo vinsko trto.
Na mestih, kjer se tla strmo vzpenjajo, so prebivalci Santorina zgradili slovite pezoules (stopnice).
Zemljišče so oblikovali v terase, da bi omogočili gojenje in omejili izgubo vode.
Zaradi te edinstvene kombinacije podnebja in tal grozdje na Santorinu hitro dozori in ohrani svojo kislost.
Tako kot vse drugo na vetrovnem Santorinu je tudi vinska trta edinstvene oblike.
Rastline rastejo v širokih razmikih in nizko nad tlemi.
Da bi grozdje zaščitili pred neumornimi vetrovi, ki bičajo otok pozimi, prebivalci Santorina uporabljajo metodo obrezovanja vinske trte v kronaste oblike, tako da grozdje raste navznoter.
Insekti in bolezni redko povzročajo resne težave.
Edini poseg za zaščito rastlin je en ali dva preventivna nanosa žvepla pomladi.
Vinogradi na Santorinu so najstarejši v vsej Grčiji.
Nekatere vinske trte so lahko stare kar 300 let.
Vinska trta ima lastne korenine.
Niso cepljene na ameriške podlage.
Razlog za to je, da trtna uš, škodljiv insekt, ki še naprej uničuje vinograde po vsem svetu, nikoli ni prišla sem.
Na srečo vulkanska tla otoka z malo gline in zelo visoko vsebnostjo peska (93–97 %) zanjo niso ugodna.
Več dejavnikov torej ustvarja mikroklimo, kot je ni drugje na svetu.
Grozdju omogoča, da polno dozorijo, in jim daje posebne lastnosti, kot sta osvežujoča velika kislost in velik delež alkohola.
8.5.
Povezava glede kakovosti, zgodovinska, kulturna in družbena povezava ter geografsko okolje pri belem vinu
Po da tk i o pr o iz v od u Vinogradi otokov Santorini in Tirazija ponujajo resnično lepe razglede na Egejsko morje.
Poleti severni vetrovi, sloviti meltemi, preprečujejo visoke temperature in s tem ustvarjajo posebno mikroklimo.
To povečuje zorenje grozdja in njegovo sestavo v „analitični“ fazi zorenja, tj. ob upoštevanju vsebnosti kislin, barve, aromatičnosti, sladkorjev itd.
Rezultat so vina izjemne kakovosti.
Vina z ZOP Santorini so proizvedena iz lokalnih sort vinske trte assyrtiko, athiri in aidani.
Suho belo vino z ZOP Santorini je proizvedeno iz vsaj 85 % grozdja sorte assyrtiko.
Preostali delež je iz grozdja sort aidani in athiri.
Kombinacija podnebja, sestave tal na otokih, sort vinske trte, skrbi za vinsko trto in tehnik proizvodnje vina prispeva h kakovostnim lastnostim vin z ZOP Santorini.
Ta kombinacija jim omogoča, da se starajo in sčasoma izboljšajo svoje lastnosti.
Starano suho belo vino je temno zlatorumene barve z oranžnimi odtenki.
Vsebuje večinoma večinoma cvetlične arome, arome po zelenem sadju, kot je kutina, in različnem marmeladnem sadju.
Prisotne so tudi note oreškov, kot so praženi mandlji in lešniki.
Pogoste so tudi note začimb, kot sta kumina in koriander, in aromatičnih zelišč, kot so pelargonija, timijan, žajbelj in kamilica, ki se zaključijo z notami suhih fig.
Arome so prisotne tudi kot okusi, med katerimi sta tudi medeni okus in okus suhega sadja.
Starana vina imajo tudi masleno teksturo.
Posledično imajo ta vina bogato in kompleksno telo ter še daljši pookus.
8.6.
Povezava glede kakovosti, zgodovinska, kulturna in družbena povezava ter geografsko okolje pri belem vinu
V zro č na m ed se b ojn a povez av a Kot je opisano v zgornjih oddelkih, je edinstvenost vin z ZOP Santorini posledica posebnih značilnosti otoka in posebnih tehnik gojenja.
To so: