C 143/18
8.2.
SK
Úradný vestník Európskej únie
31.3.2022
Kvalitatívne, historické, kultúrne a sociálne súvislosti a zemepisné prostredie bieleho vína
H is t or i ck é s úv i s l o s ti Po stopách tradície výroby vína na ostrove Santorini cestujeme späť v čase do tretieho tisícročia pred naším letopočtom.
Nálezy vo vykopávkach z Akrotiri, ako sú uhlie z viničového dreva a strapce hrozna ako dekoratívne motívy v maľbe váz z daného obdobia, ukazujú, že vinohradníctvo bolo jednou z hlavných činností obyvateľstva.
Prehistorické vinohrady zničil veľký výbuch sopky okolo roku 1650 pred naším letopočtom, ktorý odstránil všetky stopy ľudského a rastlinného života z ostrova na približne tri storočia.
Pestovanie viniča a výroba vína museli byť hlavným prvkom hospodárstva Akrotiri v čase jeho zničenia.
Potvrdzuje to fyzická prítomnosť uhlia z viničového dreva a hroznových jadierok, ako aj špeciálny systém na lisovanie hrozna nohami a na zber muštu.
Koryto na šliapanie, ako aj sud pod ním sú základným vybavením.
Veľký kôš plný limetiek, ktorý sa našiel v koryte na šliapanie, priviedol archeológov k úvahe, že limetky mohli slúžiť ako druh filtra na čistenie muštu.
Víno sa skladovalo vo veľkých pithoi (džbánoch), ktoré boli utesnené voskom.
Skutočne, na hrdle takej nádoby sa našli symboly vyškrabané paličkovým písmenom A, ktoré označovali na víno.
Vo všeobecnosti, veľký počet skladovacích nádob, spolu so strmeňovými vázami, ktoré sa našli v Akrotiri, poukazujú nielen na rozsiahlu produkciu vína, ale aj na rozvinutý obchod s vínom.
Strapce hrozna sa používali ako dekoratívne motívy v maľbe váz z daného obdobia.
To je dôkazom výroby vína a obchodu s ním vo forme určitých druhov nádob so žliabkami v blízkosti ich úzkych podstavcov, ako aj rozličných strmeňových váz: nádob primárne určené na prepravu tekutín.
Ostrov Santorini doteraz poskytol najmenej 50 % všetkých príkladov toho raného druhu nádoby, ktoré sa našli v egejskom regióne.
Podľa Herodota boli Feničania prvými osadníkmi po katastrofe.
Oni a ich nasledovníci sa museli vysporiadať s extrémnym prírodnými podmienkami, aby prežili.
Aby splnili svoje výživové potreby, skúšali pestovať rôzne druhy rastlín, ktoré priniesli so sebou a ktoré poznali.
V nepriaznivých podmienkach na ostrove Santorini dokázal po celé stáročia úspešne prežiť iba vinič.
Je to prispôsobivá rastlina, mimoriadne odolná voči horúcim a suchým podmienkam ostrova, s pevným a dobre vyvinutým koreňovým systémom, ktorý preniká do pôdy ostrova Santorini.
Aspa je názov, ktorý miestni ľudia používajú na označenie tvrdej a hutnej pôdy tvorenej viacerými vrstvami vulkanického materiálu: popola, lávy, pemzy a sutiny.
Táto aspa pokryla vápencové a bridlicové podložie v priebehu niekoľkých opakujúcich sa sopečných výbuchov.
Storočia ľudskej námahy zanechali na krajine ostrova stopy, ktoré poskytujú svedectvo o odvekom úsilí ľudí na Santorini ovládať svoju pôdu.
Z archaického a klasického obdobia nemáme priamy dôkaz o pestovaní viniča.
Ale bolo by zvláštne, ak by to obyvatelia ostrova Santorini nerobili na takej ideálnej pôde.
Je ťažké si predstaviť prítomnosť bohatých vlastníkov pôdy na Santorini, ak by nepestovali produkt, ktorý by im priniesol veľké zisky.
A doteraz sa preukázalo, že takým produktom nie je nič iné ako víno.
Od 12. do 17. storočia vládli ostrovu Santorini Benátčania.
Od počiatku Európania oceňovali grécke vína, nielen pre ich kvalitu, ale aj preto, že dokázali prežiť dlhé morské plavby.
Preto franské a benátske lode začali privážať čoraz viac vína z ostrova Santorini.
Zlatý vek vín zo Santorini pod benátskou nadvládou skončil po definitívnom víťazstve Turkov.
Tieto vína prežili mimoriadny život, s výnimočnými okamihmi, ako bola ich sláva v Paríži.
8.3.
Kvalitatívne, historické, kultúrne a sociálne súvislosti a zemepisné prostredie bieleho vína
K ult úr n e, soc i ál n e a h os po d ár s ke s ú vislosti Vinič a víno sú už od staroveku neodmysliteľne spojené s kultúrnym, sociálnym a hospodárskym životom ľudí na ostrove Santorini od starovekých čias.
Na ostrove Santorini sa vždy snúbila veľká produktivita s kvalitou a dostupnosťou pre iné regióny.
Pod tureckou nadvládou však nedostatok rozsiahlych plôch ornej pôdy spôsobil, že sa tam moslimské obyvateľstvo neusadilo.
Ľudia na Santorini organizovali svoje komunity demokraticky a plne využívajúc mier, ktorý opätovne získali v egejskom regióne po tureckej nadvláde, rozvíjali obchod a lodnú dopravu tak, ako v prehistorických časoch.
Alexandria, Taganrog a Konštantinopol boli najdôležitejšími centrami vývozu veľkého množstva vína zo Santorini.
Je historicky známe, že prinajmenšom od roku 1786 sa začalo s vývozom do Ruska.
Ekonomika Santorini skutočne upadla, keď bol zastavený vývoz do Ruska v dôsledku októbrovej revolúcie.