C 143/20
HR
Službeni list Europske unije
31.3.2022.
Otok je iznimno suh.
U ljetnim mjesecima, kad grožđe dozrijeva, temperature tijekom dana jako su visoke.
Tijekom tog dugog suhog razdoblja biljke potrebnu vodu dobivaju od izmaglica koje nastaju isparavanjem mora.
One se uzdižu iz kaldere i prekrivaju otok.
Istovremeno, u ljetnim mjesecima otok nemilosrdno udaraju sjeverni vjetrovi, poznati kao meltemi, koji sprečavaju nakupljanje vlage na grožđu tijekom dana.
Međutim, tijekom noći, kad temperature padnu, a klimatski uvjeti postanu relativno vlažni, vulkansko tlo otoka upija vlagu i na taj način hrani vinovu lozu.
Na mjestima gdje je tlo strmo, stanovnici Santorinija izgradili su poznatu konstrukciju zvanu pezoules (stepenice).
Drugim riječima, oblikovali su zemljište u zaravni kako bi olakšali uzgoj i ograničili gubitak vode.
Zbog te jedinstvene kombinacije klime i tla grožđe na Santoriniju brzo dozrijeva i zadržava kiselost.
Kao sve ostalo na vjetrovitom Santoriniju, čak je i vinova loza jedinstvena oblika.
Biljke su široko razmaknute i rastu nisko uz tlo.
Kako bi se biljke zaštitile od nemilosrdnih vjetrova koji udaraju otok zimi, stanovnici Santorinija razvili su metodu rezidbe vinove loze u obliku krune, pri čemu grožđe raste iznutra.
Rijetki su ozbiljni napadi insekata i bolesti.
Jedina su intervencija za zaštitu biljaka jedna do dvije preventivne primjene sumpora u proljeće.
Vinogradi otoka Santorinija najstariji su u cijeloj Grčkoj.
Neke vinove loze stare su čak 300 godina.
Vinova loza ima vlastito korijenje.
Nije usađena u američku podlogu.
To je zato što filoksera, štetan insekt koji uništava vinograde na cijelom svijetu, nikad nije došla do Santorinija.
Srećom, vulkansko tlo otoka s malo gline i velikim udjelom pijeska (93–97 %) nije pogodno za nju.
Stoga tih nekoliko čimbenika stvara jedinstvenu mikroklimu koja omogućuje potpuno dozrijevanje grožđa i daje mu posebna svojstva kao što su osvježavajuća visoka kiselost i velika alkoholna jakost.
8.5.
Kvalitativne, povijesne, kulturne i društvene veze te zemljopisno okruženje bijelog vina
Po da ci o pro iz v od u Iz vinograda otoka Santorinija i Thirasije puca pogled na Egejsko more.
Ljeti sjeverni vjetrovi, poznati kao meltemi, sprečavaju visoke temperature i tako stvaraju posebnu mikroklimu.
To poboljšava dozrijevanje grožđa i njegov sastav tijekom „analitičke” faze dozrijevanja, tj. kiselost, boju, mirise, šećer itd.
Rezultat su vina iznimne kvalitete.
Vina sa ZOI-jem „Santorini” dobivaju se od lokalnih sorti grožđa Assyrtiko, Athiri i Aidani.
Konkretno, suho bijelo vino sa ZOI-jem „Santorini” proizvodi se od najmanje 85 % grožđa sorte Assyrtiko.
Ostatak čine sorte Aidani i Athiri.
Spoj klime, sastava otočkog tla, sorti grožđa koje se uzgajaju, brige o vinovoj lozi i korištenih tehnika proizvodnje vina doprinosi kvalitativnim svojstvima vina sa ZOI-jem „Santorini”.
Taj spoj omogućuje im da stare i s vremenom poboljšavaju svojstva.
Staro suho bijelo vino tamne je zlatnožute boje s narančastim nijansama.
Vina se odlikuju uglavnom cvjetnim mirisima i mirisima zelenog voća kao što je dunja i raznog voća mekane pulpe.
Prisutne su i orašaste note kao što su prženi bademi i lješnjaci.
Često su prisutne i note začina, kao što su kumin i korijander, aromatičnog bilja kao, primjerice, iglice, majčine dušice, kadulje, kamilice i završni miris suhih šljiva.
Mirisi se osjećaju i u okusu, zajedno s medom i sušenim voćem.
Stara vina imaju i kremastu strukturu.
Kao rezultat navedenih čimbenika ta su vina bogata, složena, puna i s dugotrajnim naknadnim okusom.
8.6.
Kvalitativne, povijesne, kulturne i društvene veze te zemljopisno okruženje bijelog vina
U zr oč na po v ez an os t Kako je navedeno u prethodnim odjeljcima, jedinstveni karakter vina sa ZOI-jem „Santorini” rezultat je posebnih karakteristika otoka i uzgojnih tehnika.
Te su tehnike: