C 143/20
DA
Den Europæiske Unions Tidende
31.3.2022
Øen er usædvanligt tør.
I sommermånederne, hvor druerne modnes, er temperaturerne i løbet af dagen meget høje.
I den lange tørre periode hydreres planterne via den tåge, der opstår ved fordampning fra havet.
Tågen stiger op fra vulkankrateret og dækker hele øen.
Samtidig er øen i sommermånederne præget af nordenvinden, kaldet »Meltemi«, som forhindrer fugt på druerne i løbet af dagen.
Når temperaturerne falder om natten, og klimaforholdene er præget af fugt, absorberer øens vulkanske jord fugten som næring til vinstokkene.
På stejle skråninger har Santorinis befolkning bygget de berømte pezoules (trin).
Det betyder, at landskabet er anlagt i terrasser, der letter vindyrkningen og begrænser vandtabet.
På grund af den unikke kombination af klimaforhold og jordbund modner druerne på Santorini hurtigt og bevarer syrligheden.
Som alt andet på den vindblæste ø Santorini har vinstokkene også en særlig form.
De plantes med stor afstand og dyrkes tæt på jorden.
For at beskytte druerne mod de konstante vinde på øen om vinteren benytter Santorinis befolkning en beskæringsmetode, hvor vinstokkene danner en kroneform, hvor druerne vokser i midten.
Alvorlige insekt- og sygdomsangreb er sjældne.
Det eneste plantebeskyttelsesmiddel, der anvendes, er en eller to forebyggende behandlinger med svovl om foråret.
Vindyrkningsarealerne i Santorini er Grækenlands ældste.
Nogle vinstokke kan være helt op til 300 år gamle.
Vinstokkene gror på deres egne rødder.
De er ikke podet på amerikanske grundstammer.
Det skyldes, at det skadelige insekt phylloxera, der skaber problemer for vindyrkningen rundt om i verden, aldrig er set her.
Øens vulkanske jord med ringe lerindhold og meget højt sandindhold (93-97 %) skaber ikke de rette levebetingelser for insektet.
En række faktorer skaber således et mikroklima, der er unikt på verdensplan.
Mikroklimaet bidrager til druernes færdigmodning og giver særlige egenskaber såsom den friske syrlighed og det høje alkoholindhold.
8.5.
Kvalitetsmæssig, historisk, kulturel og social tilknytning til området og hvidvinenes geografiske miljø Pro duk t opl y sn i nger Vinmarkerne på øerne Santorini og Thirasia strækker sig som smukke udkigspunkter over Det Ægæiske Hav.
Om sommeren skaber den berømte nordenvind Meltemi et særligt mikroklima, hvor temperaturerne ikke bliver for høje.
Det beskytter druernes modning og deres »analytiske« sammensætning i modningsfasen, dvs. syreindhold, farve, aroma, sukkerindhold osv.
Resultatet er vine af usædvanlig høj kvalitet.
Vine med den beskyttede oprindelses­ betegnelse Santorini fremstilles af lokale druesorter Assyrtiko, Athiri og Aidani.
Navnlig er de tørre hvidvine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse Santorini fremstillet af mindst 85 % druer af sorten Assyrtiko.
Den resterende procentdel består af sorterne Aidani og Aturi.
Kombinationen af klimaet, jordbundssammensætningen på øerne, de dyrkede druesorter, pleje af vinstokkene og de anvendte vinfremstillingsteknikker sikrer den høje kvalitet i vinene med den beskyttede oprindelsesbetegnelse Santorini.
Forholdene sikrer også, at vinene bliver bedre med lagring.
Den lagrede tørre hvidvin får en dyb gyldengul farve med orange nuancer.
Aromaerne er primært af blomster, grønne frugter såsom kvæde og forskellige andre syltefrugter.
De har også noter af nødder såsom ristede mandler og hasselnødder.
Krydrede noter forekommer ofte, herunder spidskommen og koriander, aromatiske urter såsom geranium, timian, salvie, kamille og en eftersmag af tørrede figner.
De går igen i smagen sammen med honning og tørret frugt.
De lagrede vine får en fed tekstur.
Alt det tilsammen giver vine, der er rige og komplekse med god krop og en endnu længere eftersmag.
8.6.
Kvalitetsmæssig, historisk, kulturel og social tilknytning til området og hvidvinenes geografiske miljø Års a gs sa m m e n h æn g Som beskrevet ovenfor skyldes den unikke karakter i vinene med den beskyttede oprindelsesbetegnelse Santorini øens særlige karakteristika og de særlige dyrkningsmetoder.
De er: