C 143/20
CS
Úřední věstník Evropské unie
31.3.2022
Klima ostrova je výjimečně suché.
V letním období, kdy zrají hrozny, jsou teploty během dne velmi vysoké.
Během tohoto delšího období sucha je zavlažování rostlin zajištěno díky mlze vzniklé odpařováním z moře.
Tato mlha vzlíná z kalder a zahaluje ostrov.
Současně na ostrově v letním období vanou silné severní větry známé jako „meltemi“, které zabraňují hromadění plísně na hroznech během dne.
Avšak v noci, když teploty klesají a klimatické podmínky jsou poměrně vlhké, sopečná půda ostrova vstřebává plíseň, a dodává tímto způsobem vinné révě živiny.
Na místech, kde se terén prudce svažuje, vybudovali obyvatelé ostrova Santorini známé pezoules (schody).
Jinými slovy zformovali půdu do teras s cílem usnadnit pěstování vinné révy a omezit ztrátu vody.
V důsledku této jedinečné kombinace klimatu a půdy hrozny ostrova Santorini rychle dozrávají a uchovávají si svou kyselost.
Stejně jako vše ostatní na větrem bičovaném Santorini má i vinná réva jedinečný tvar.
Keříky mají mezi sebou velké mezery a vinou se nízko nad zemí.
S cílem ochránit hrozny před vytrvalými větry, které vanou na ostrově v zimě, používají obyvatelé Santorini metodu řezu vinné révy do tvaru koruny, kdy hrozny rostou na její vnitřní straně.
Vážné škody v důsledku napadení hmyzem a chorobami jsou vzácné.
Jediným zásahem na ochranu rostlin je jedna či dvě preventivní aplikace síry na jaře.
Vinice na ostrově Santorini jsou nejstaršími vinicemi v Řecku.
Některé z nich jsou pravděpodobně až tři sta let staré.
Vinná réva má své vlastní kořeny.
Není naroubována na americkou podnož.
Je tomu tak proto, že škodlivý hmyz mšička révokaz, který i dnes ničí vinice po celém světě, se na ostrov nikdy nedostal.
Sopečná půda ostrova, která se vyznačuje nízkým obsahem jílu a velmi vysokým obsahem písku (93–97 %), je pro tento hmyz naštěstí nevhodná.
Řada faktorů tak vytváří mikroklima, které nemá ve světě obdobu.
Umožňuje hroznům plně dozrát a dodává jim zvláštní vlastnosti, jako je osvěžující silná kyselost a vysoký obsah alkoholu.
8.5.
Jakostní, historické, kulturní a sociální souvislosti a zeměpisné prostředí bílého vína Ú da j e o p r od u k t u Vinice ostrovů Santorini a Thirasia lze přirovnat k belvedérům, které se tyčí nad Egejským mořem.
V letním období severní větry, slavné meltemi, brání vysokým teplotám, a vytvářejí tak zvláštní mikroklima.
Toto mikroklima podporuje zrání hroznů a má vliv na jejich složení během „analytické“ fáze zrání, konkrétně na vlastnosti, jako je kyselost, barva, aromata, obsah cukrů atd.
Výsledkem jsou vína výjimečné kvality.
Vína CHOP Santorini se vyrábějí z místních moštových odrůd Assyrtiko, Athiri a Aidani.
Zejména suché bílé víno CHOP Santorini se vyrábí z alespoň 85 % hroznů odrůdy Assyrtiko.
Zbývající podíl tvoří hrozny odrůd Aidani a Athiri.
Kombinace klimatu, složení půd ostrova, pěstovaných moštových odrůd, péče věnované vinné révě a používaných vinařských technik přispívá ke specifickým vlastnostem vín CHOP Santorini.
Tato kombinace jim umožňuje zrát a zlepšuje v průběhu zrání jejich vlastnosti.
Zralé suché bílé víno má tmavě zlatožlutou barvu s oranžovými odlesky.
V aromatech převažují květinová aromata a aromata zeleného ovoce, jako jsou kdoule, a různých druhů ovoce používaného k výrobě džemů.
Rovněž lze rozeznat tóny pražených mandlí a lískových oříšků.
Často jsou přítomny kořeněné tóny, například římský kmín a koriandr, tóny aromatických bylin, například kakostu, tymiánu, šalvěje a heřmánku, a dochuť sušených fíků.
Tyto vůně jsou přítomny také v chuti, spolu s medem a sušeným ovocem.
Zralá vína mají též máslovou strukturu.
Vzhledem ke všem těmto vlastnostem jsou tato vína bohatá komplexní, s tělem a ještě delší dochutí.
8.6.
Jakostní, historické, kulturní a sociální souvislosti a zeměpisné prostředí bílého vína Pří činná s ou v i sl os t Jak je uvedeno v předchozích oddílech, vína CHOP Santorini vděčí za svou jedinečnost specifickým rysům ostrova a zvláštním pěstitelským technikám.
Patří mezi ně: