C 143/18
8.2.
CS
Úřední věstník Evropské unie
31.3.2022
Jakostní, historické, kulturní a sociální souvislosti a zeměpisné prostředí bílého vína
H is t or i ck é s ou v i sl os ti Zahájení vinařské tradice oblasti Santorini se datuje do třetího tisíciletí př. n. l.
Při vykopávkách v Akrotiri byly učiněny nálezy jako dřevěné uhlí z dřeva vinné révy a dekorativní motivy hroznů vyobrazené na vázách pocházející z této doby, které svědčí o tom, že pěstování vinné révy představovalo jednu z hlavních činností tehdejších obyvatel.
Prehistorické vinice byly zničeny velkým výbuchem sopky přibližně v roce 1650 př. n. l., který zahladil veškeré stopy života lidí i rostlin na ostrově na zhruba tři staletí.
Vinařství a výroba vína bezesporu představovaly hlavní složku hospodářství ostrova Akrotiri v době jeho zničení.
Tuto skutečnost dokládá fyzická přítomnost dřevěného uhlí pocházejícího ze dřeva vinné révy a hroznová jádra a rovněž zvláštní systém pro šlapání hroznů a sběr moštu.
Káď určená k šlapání vinné révy a nádrž pod ní tvořily základní vybavení.
Velký koš naplněný vápnem, který byl nalezen v kádi, vedl archeology k domněnce, že vápno mohlo sloužit jako filtr pro čištění moštu.
Víno bylo uchováváno v hliněných nádobách pithoi, které se pečetily voskem.
Na hrdle těchto nádob byly lineárním písmem A vyryty symboly, které odkazují na víno.
Obecně velká rozmanitost nádob k uchovávání vína společně s třmínkovými nádobami, které byly nalezeny na ostrově Akrotiri, svědčí nejen o významné produkci vína, ale rovněž o rozvinutém obchodu s vínem.
Hrozny byly v této době používány jako ozdobné motivy při malování váz.
Výrobu vína a obchod s ním dokládá tvar některých typů nádob s hubičkami blízko jejich úzkého základu, jakož i množství třmínkových nádob: džbánů určených zejména k přepravě tekutin.
Z ostrov Santorini pochází alespoň 50 % všech příkladů tohoto raného typu nádob nalezených v Egejském regionu.
Podle Hérodota byly Féničané prvním národem, který osídlil ostrov po katastrofě.
Tito a následní osadníci se museli přizpůsobit extrémnímu prostředí, aby přežili.
Aby si zajistili potravu, začali pěstovat různé druhy rostlin, které si s sebou přivezli ze své domoviny a které dobře znali.
V nehostinném prostředí Santorini se během staletí podařilo uchytit pouze vinné révě.
Jedná se o snadno přizpůsobivou rostlinu, která obzvláště dobře čelí horkému a suchému klimatu ostrova a vyznačuje se robustním a dobře vyvinutým kořenovým systémem, který proniká do půdy ostrova.
Aspa je název používaný místními obyvateli pro tvrdou a kompaktní půdu, která je tvořena četnými vrstvami sopečného materiálu: popelem, lávou, pemzou a kamenitou sutí.
Tato půda pokryla vápencové a břidlicové podloží během sopečných erupcí.
Staletí lidské dřiny se promítla do vzhledu krajiny ostrova a jsou svědectvím úsilí, jež obyvatelé Santorini odedávna vyvíjeli s cílem podmanit si krajinu kolem sebe.
Ze starověku a klasického období nemáme žádné přímé důkazy o pěstování vinné révy.
Bylo by však zvláštní, kdyby obyvatelé Santorini nepěstovali víno na tak ideální půdě.
Lze si stěží představit přítomnost bohatých majitelů půdy na ostrově Santorini, kdyby nepěstovali produkt, jenž by jim přinášel velké zisky.
A takovým produktem zůstává dodnes právě víno.
Od 12. do 17. století vládli ostrovu Santorini Benátčané.
Evropané již od počátku oceňovali řecká vína, a to nejen pro jejich kvalitu, ale rovněž pro jejich schopnost vydržet dlouhé cesty po moři.
Francké a benátské lodě proto začaly přepravovat ze Santorini ještě větší množství vína.
Zlatý věk vín z ostrova Santorini pod benátskou nadvládou ukončilo konečné dobytí Turky.
Tato vína měla výjimečnou historii se zářnými okamžiky, jako například jejich proslulost v Paříži.
8.3.
Jakostní, historické, kulturní a sociální souvislosti a zeměpisné prostředí bílého vína
K ult ur n í , so ci á ln í a h o spo d ář s ké vazb y Již od starověku jsou vinná réva a víno neodmyslitelně spjaté s kulturním, společenským a hospodářským životem obyvatel ostrova Santorini.
Ostrov Santorini vždy spojoval velkou produktivitu s kvalitou a orientací na vnější vztahy.
V době turecké nadvlády byl nedostatek rozsáhlých ploch orné půdy příčinou toho, že se zde muslimští obyvatelé neusadili.
Obyvatelé Santorini uspořádali svá společenství demokraticky a plně využili míru, který panoval v Egejském moři po dobytí Otomany, k rozvoji obchodu a námořní dopravy jako v prehistorických dobách.
Alexandrie, Taganrog a Konstantinopol byly nejvýznamnějšími středisky vývozu velkého množství vína z ostrova Santorini.
Je známo, že vývoz do Ruska se uskutečňoval přinejmenším od roku 1786.
Hospodářství ostrova Santorini začalo upadat v době, kdy byl ukončen vývoz do Ruska v důsledku říjnové revoluce.