24.3.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 132/95 Torsdagen, 7 oktober 2021
19.
Europaparlamentet noterar att man i den strategiska halvtidsutvärderingen från oktober 2018 drog slutsatsen att förvaltningsfonden Madad har varit stor och kostnadseffektiv och nått ett stort antal stödmottagare till en förhållandevis låg kostnad, och att den har gjort det möjligt för EU att verka på ett flexibelt sätt. 20.
Europaparlamentet välkomnar förvaltningsfondens snabba och flexibla reaktioner till stöd för partnerländer och partnersamhällen under covid-19-utbrottet.
Detta visar på ett aktivt engagemang i anpassningen och omfokuseringen av verksamheten, inte bara på hälsoområdet utan även på andra områden, såsom försörjningsmöjligheter, skydd, utbildning eller social sammanhållning i Libanon, Irak, Turkiet och Jordanien. 21.
Europaparlamentet betonar vikten av fortsatt stöd till flyktingar, internflyktingar och utsatta värdsamhällen – inbegripet i regionen i stort – som drabbats av den fortsatta konflikten, genom en blandning av långsiktig, förutsägbar, fullständigt transparent och snabbt tillgänglig finansiering inom ramen för de instrument som inrättats för den fleråriga budgetramen 2021–2027 och potentiella bidrag från medlemsstaterna som externa inkomster avsatta för särskilda ändamål, med beaktande av alla finansieringsinstrument som föreskrivs inom ramen för budgetförordningen. 22.
Europaparlamentet påminner om sårbarheten hos de palestinska flyktinggrupperna i Syrien och regionen, och efterlyser kontinuerligt stöd till och inkludering av dem i EU:s humanitära planer och insatser som rör krisen i Syrien.
Afrika 23.
Europaparlamentet noterar att förvaltningsfonden för nödåtgärder i Afrika inrättades som en förvaltningsfond för nödsituationer för att bidra till att hantera kriserna i tre regioner i Afrika, i syfte att uppnå långsiktiga stabilitets- och utvecklingsmål.
Parlamentet anser att förvaltningsfonden för nödåtgärder i Afrika utgör ett snabbt och flexibelt verktyg för att hjälpa till att ta itu med gemensamma, globala utmaningar såsom migration och tvångsförflyttning, effekterna av klimatförändringar och ekonomiska kriser.
Parlamentet betonar att den aldrig tidigare skådade situationen kopplad till den pågående covid-19-pandemin krävde all nödvändig flexibilitet och snabbhet.
Parlamentet betonar dock att flexibilitet alltid måste kombineras med full transparens och ansvarsskyldighet.
Parlamentet anser att det skulle kunna finnas utrymme för förbättringar, med mer fokuserade styrda åtgärder över de tre delarna och stöd för mätning och rapportering av resultat. 24.
Europaparlamentet noterar att 78 projekt bidrog till bättre ekonomi och möjligheter till sysselsättning, 97 projekt genomfördes för att stärka motståndskraften, 75 projekt ägnades åt migrationshantering och 75 projekt bidrog till bättre styrning och konfliktförebyggande.
Parlamentet noterar med oro att migrationshantering på grund av särskilda omständigheter har blivit fokus för EU:s insatser i vissa projekt.
Parlamentet upprepar dock att de ursprungliga målen att förbättra motståndskraften och ta itu med de bakomliggande orsakerna till migration bör upprätthållas. 25.
Europaparlamentet välkomnar att förvaltningsfonden för nödåtgärder i Afrika i vissa fall har bidragit till strategin att koppla samman de tre delarna humanitärt bistånd, utveckling och fred, vilket inte var möjligt med EU:s finansierings­ instrument inom ramen för den föregående fleråriga budgetramen.
Parlamentet påminner om att finansieringen av förvaltningsfonden måste genomföras och utvärderas på grundval av kriterierna för offentligt utvecklingsbistånd och att alla utgifter som faller utanför detta krav måste finansieras från olika källor som ingår i förvaltningsfonden, och fördömer all användning av offentligt utvecklingsbistånd som strider mot utvecklingsmålen.
Parlamentet påminner om att humanitärt bistånd som en grundläggande princip måste vara oberoende. 26.
Europaparlamentet beklagar att så mycket som 37 procent av förvaltningsfonden för nödåtgärder i Afrika är avsatta till åtgärder avsedda att begränsa och minska migrationen, medan mindre än 9 procent är avsatta till att ta itu med drivkrafterna bakom migration och tvångsförflyttning.
Parlamentet noterar att mindre än 1,5 procent av förvaltnings­ fonden för nödåtgärder i Afrika avsattes till reguljära migrationskanaler.
Parlamentet erkänner att säkerhet är avgörande för stabiliteten i afrikanska partnerländer, och att EU måste stödja partnerländer när det gäller att ta itu med de bakomliggande orsakerna till irreguljära migrationsströmmar, smuggling och människohandel. 27.
Europaparlamentet noterar rapporterna om fortsatta kränkningar av de mänskliga rättigheterna som äger rum i Libyen inom ramen för den libyska kustbevakningens åtgärder.
Parlamentet betonar att många av de människor som räddats eller hejdats av kustbevakningen återsänds för godtyckligt frihetsberövande under fruktansvärda förhållanden i Libyen.
Parlamentet understryker att återsändande av flyktingar till länder där de inte är säkra strider mot 1951 års konvention angående flyktingars rättsliga ställning.
Parlamentet noterar att det inom ramen för nödförflyttnings­ mekanismen finns oro i fråga om respekten för de mänskliga rättigheterna vid genomförandet av projekt.
Parlamentet noterar underlåtenheten att respektera principen om non-refoulement i Libyen.
Parlamentet påminner dock om att alla ingripanden bör säkerställa fullt skydd av människors liv och värdighet samt mänskliga rättigheter.
Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen och medlemsstaterna att, i samråd med civilsamhälleliga organisationer, se över och genomföra en särskild riskbedömning av samarbetsverksamheten med de behöriga myndigheterna inom sjöövervakning och gränsförvaltning som finansieras inom ramen för EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika, för att säkerställa en objektiv bedömning av respekten för de mänskliga rättigheterna.