SL
C 132/160
Uradni list Evropske unije
24.3.2022
četrtek 7. oktobra 2021
nasprotne stranke iz Združenega kraljestva in pozdravlja ukrepe, ki jih je Komisija sprejela v zadnjem letu in določajo merila za razvrščanje centralnih nasprotnih strank iz tretjih držav; 23. obžaluje, da v finančnih institucijah in organih EU ni bila zagotovljena popolna uravnoteženost spolov, zlasti pa dejstvo, da so ženske še vedno premalo zastopane na izvršnih položajih na področju bančnih in finančnih storitev; poudarja, da uravnotežena zastopanost spolov v upravnih odborih in delovni sili prinaša družbene in gospodarske koristi; meni, da bi moral izbor kandidatov za finančne institucije in organe EU temeljiti na merilih uspešnosti in sposobnosti, da bi zadevna institucija ali organ deloval čim bolj učinkovito; poziva vlade ter vse institucije in organe, naj čim prej dajo prednost doseganju popolne uravnoteženosti spolov, tudi z zagotovitvijo po spolu uravnoteženega ožjega seznama kandidatov za vsa prihodnja imenovanja, za katera je potrebna odobritev Parlamenta, tudi v ECB in najpomembnejših finančnih institucijah EU, pri čemer naj si prizadevajo za vključitev vsaj ene ženske in enega moškega; opozarja na svojo resolucijo z dne 14. marca 2019 (39), katere namen je zagotoviti uravnoteženo zastopanost spolov na prihodnjem seznamu kandidatov za imenovanja na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU, in ponovno poudarja svojo zavezo, da ne bo upošteval seznamov kandidatov, pri katerih načelo uravnotežene zastopanosti spolov ne bo upoštevano; 24.
poziva Komisijo, naj pregleda merila za upravičenost, da bi pritegnila večje število žensk, da oddajo prijave;
Nadzor 25. priznava vlogo evropskega bančnega nadzora pri zagotavljanju začasne kapitalske in operativne razbremenitve za banke kot odziva na pandemijo covida-19, da bodo lahko še naprej zagotavljale finančno podporo podjetjem in gospodinjstvom ter absorbirale izgube, hkrati pa ohranjale visoko kakovost nadzora; je seznanjen s pomisleki enotnega mehanizma nadzora glede visokih stroškov, nizke donosnosti, nižjega tržnega vrednotenja in nezadostnih naložb v nove tehnologije v bančnem sektorju; poziva k smernicam glede pričakovanega časovnega okvira in pristopa k obnovitvi blažilnikov; 26. poudarja, da je treba povečati preglednost in predvidljivost bančnega nadzora EU, in v zvezi s tem pozdravlja nedavno prakso objavljanja zahtev iz stebra 2 za posamezne banke; meni, da so zaradi individualnih zahtev pričakovanja enotnega mehanizma nadzora zanesljivejša in omogočajo bolj informirane odločitve vlagateljev; 27. pričakuje, da bodo nedavne spremembe organizacijske strukture enotnega mehanizma nadzora ob poenostavitvi sistema in vključevanju tehnoloških inovacij olajšale nadzor, ki bo bolj temeljil na tveganju, in notranje sodelovanje v institucijah; 28.
meni, da je analiza enotnega mehanizma nadzora iz novembra 2020 v zvezi z morebitnimi ranljivostmi bančnega sektorja v različnih scenarijih v zvezi z učinki šoka na kakovost sredstev in kapital koristna; 29. ugotavlja, da bi moralo dobro upravljanje kreditnega tveganja ostati ena od glavnih prednostnih nalog enotnega mehanizma nadzora; se strinja s pomisleki enotnega mehanizma nadzora, da bi banke lahko spremenile svoje modele kreditnega tveganja, in je v zvezi s tem seznanjen z nadzorniškimi pričakovanji enotnega mehanizma nadzora glede ustreznih operativnih priprav v pričakovanju povečanja obsega nedonosnih kreditov in za zanesljivo upravljanje kreditnega tveganja, kot je navedeno v njegovih dopisih izvršnim direktorjem pomembnih institucij in njegovi strategiji za kreditno tveganje zaradi covida-19; podpira okrepljen nadzor enotnega mehanizma nadzora nad trgi z velikim finančnim vzvodom; ugotavlja, da vse banke niso uspele izpolniti pričakovanj enotnega mehanizma nadzora glede upravljanja kreditnega tveganja, kar pomeni, da so potrebna nadaljnja prizadevanja; 30. priznava, da kriza, ki jo je povzročil covid-19, povečuje tveganje nadaljnjega kopičenja nedonosnih kreditov; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ECB napoveduje, da bi lahko nedonosni krediti v resnem, a verjetnem scenariju do konca leta 2022 dosegli raven 1,4 bilijona EUR; poudarja, da bo zagotavljanje ustreznega in pravočasnega upravljanja slabše kakovosti sredstev v bilancah stanja bank ključno za preprečevanje kratkoročnega kopičenja nedonosnih kreditov; svetuje državam članicam, naj si še naprej prizadevajo za rešitev tega vprašanja; v zvezi s tem je seznanjen s sporočilom Komisije z dne 16. decembra 2020 o reševanju vprašanja nedonosnih posojil po pandemiji COVID-19 (COM(2020)0822), da bi bankam omogočili podporo gospodinjstvom in podjetjem v EU; pričakuje, da bo revizija direktive o potrošniških kreditih (40) zagotovila visoko raven varstva potrošnikov, in sicer z določitvijo bolj ambicioznih določb o zaščiti
(39) (40)
UL C 23, 21.1.2021, str. 105.
Direktiva 2008/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o potrošniških kreditnih pogodbah in razveljavitvi Direktive Sveta 87/102/EGS (UL L 133, 22.5.2008, str. 66).