24.3.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 132/9 sreda 6. oktobra 2021
13. obžaluje, da je zunanji proračun EU za podporo politiki glede biotske raznovrstnosti še vedno precej nizek v primerjavi s proračunom, namenjenim podnebnim politikam; poziva, naj se učinkovito povečajo sredstva za zaščito biotske raznovrstnosti v skladu s sporazumom o večletnem finančnem okviru, prav tako pa se naj zagotovi tehnična pomoč za razvoj dodatnih orodij za mobilizacijo sredstev, da bi izpolnili globalne zaveze na področju biotske raznovrstnosti; poudarja, da je treba spremljati okolju škodljive subvencije, o njih poročati in jih postopoma odpraviti, namesto tega pa jih usmeriti v dejavnosti, ki spodbujajo biotsko raznovrstnost, v skladu z Agendo 2030 ter ustreznimi mednarodnimi konvencijami in obveznostmi; poziva, naj se večji delež uradne razvojne pomoči EU, namenjene podnebnim ukrepom, usmeri v podporo dodatnim koristim za ohranjanje biotske raznovrstnosti pri blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje; 14. poziva EU, naj sprejme zakon o obvezni primerni skrbnosti, da bodo podjetja in njihovi vlagatelji neposredno odgovorni poskrbeti, da njihov uvoz ne bo povezan s kršitvami človekovih pravic, kot je prilaščanje zemlje in degradacija okolja (vključno s krčenjem gozdov in izgubo biotske raznovrstnosti); v splošnem poziva EU, naj od poslovnih in finančnih institucij zahteva, da se močneje zavežejo biotski raznovrstnosti, na primer s trdnimi in obveznimi določbami o oceni učinka, obvladovanju tveganja, razkritju in zahtevah glede zunanjega poročanja; poziva OECD, naj sprejme niz praktičnih ukrepov na področju potrebne skrbnosti in biotske raznovrstnosti, da bi podprli prizadevanja podjetij; 15. pozdravlja zavezo Komisije, da bo pripravila zakonodajni predlog o obveznih človekovih pravicah in okoljski primerni skrbnosti podjetij v celotnih dobavnih verigah; meni, da bi moral ta zakonodajni predlog podpreti in olajšati razvoj skupnih metodologij za merjenje okoljskega učinka in učinka podnebnih sprememb; poudarja, kako pomembno je učinkovito, smiselno in informirano posvetovanje z vsemi prizadetimi ali potencialno prizadetimi deležniki, kot so zagovorniki človekovih pravic in okolja, civilna družba, sindikati ter domorodne in lokalne skupnosti; obžaluje, da je izvajanje okvira OZN za varovanje, spoštovanje in pomoč ter vodilnih načel o podjetništvu in človekovih pravicah zelo pomanjkljivo, kar zadeva pravice domorodnih ljudstev ter njihove zemljiške pravice; znova poziva EU, naj konstruktivno sodeluje pri delu Sveta OZN za človekove pravice v zvezi z mednarodnim pravno zavezujočim instrumentom s področja mednarodnega prava človekovih pravic za urejanje dejavnosti nadnacionalnih gospodarskih družb in drugih podjetij, ki bi moral vključevati posebne standarde za zaščito domorodnih ljudstev; 16. znova poziva Komisijo, naj nujno predstavi predlog pravnega okvira EU za zaustavitev in obrnitev svetovnega krčenja in propadanja gozdov, za katerega je kriva EU, v skladu s katerim morajo podjetja ravnati s potrebno skrbnostjo, s čimer bi poskrbeli, da proizvodi, ki se dajo na trg EU, niso povezani s krčenjem gozdov, preoblikovanjem naravnih ekosistemov in kršitvami pravic domorodnih in lokalnih skupnosti;
Skladnost politik za razvoj 17. opozarja, da je učinkovitost zunanje politike EU glede biotske raznovrstnosti odvisna od skladnosti med politiko na področju biotske raznovrstnosti in drugimi ključnimi zunanjimi politikami EU, na primer trgovinskimi in naložbenimi sporazumi; 18. ugotavlja, da poročilo o globalni oceni biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, ki ga je leta 2019 pripravila platforma IPBES, kaže, kako omejen je pristop k varstvu biotske raznovrstnosti s prostorskim obsegom zaščitenih kopenskih in morskih območij, po zaslugi katerega je bilo delno doseženih nekaj ciljev iz Aičija glede biotske raznovrstnosti; 19. poudarja, da je biotska raznovrstnost v središču številnih gospodarskih dejavnosti, zlasti tistih, ki so povezane s poljedelstvom in živinorejo, gozdarstvom, ribolovom in številnimi oblikami turizma, temelječimi neposredno na naravi in zdravih ekosistemih; poziva EU, naj biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve vključi v vsa s tem povezana področja politike, zlasti kmetijstvo, ribolov, gozdarstvo, energetiko, rudarstvo, trgovino turizem in podnebne spremembe, pa tudi v politike in ukrepe, ki so namenjeni razvoju in zmanjševanju revščine, prav tako pa naj spodbuja inovativne in uresničljive rešitve, s katerimi bi po eni strani obravnavali izgubo biotske raznovrstnosti, po drugi pa vsem zagotovili zdravo, varno, dostopno in cenovno ustrezno hrano; 20. z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da je približno 10 % svetovnih gozdov posekanih za porabo v EU, predvsem ker je močno odvisna od uvoza primarnih kmetijskih proizvodov, kot so palmovo olje, meso, soja, kakav, koruza, les in kavčuk; ponovno poziva Komisijo, naj leta 2021 predstavi predlog za pravni okvir EU, s katerim bi zaustavili in obrnili trend krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU, tako da bi poskrbeli, da trgi EU in vzorci potrošnje ne bodo škodljivo vplivali na gozdove in biotsko raznovrstnost v državah v razvoju, pri čemer je treba upoštevati tudi posredne posledice za tamkajšnje prebivalstvo; poziva EU, naj z vzpostavitvijo kratkih dobavnih verig, razvojem agroekologije, podporo malim kmetom ter ohranjanjem zemljiških pravic in pravic lokalnih skupnosti podpre te države pri uvajanju trajnostnih prehranskih sistemov;