C 132/6
SL
Uradni list Evropske unije
24.3.2022
sreda 6. oktobra 2021
X.
ker je EU z evropskim zelenim dogovorom sicer predlagala močne ekološke zaveze in cilje, a je skupni ekološki odtis EU vseeno visok, to pa negativno vpliva na okolje v državah v razvoju; ker je cilj strategije EU za biotsko raznovrstnost v skladu z agendo za trajnostni razvoj do leta 2030 doseči razmere, v katerih bodo do leta 2050 vsi svetovni ekosistemi obnovljeni, odporni in ustrezno zaščiteni, in ker je zavezan cilju, da se do leta 2050 konča izumiranje vrst, ki ga povzroča človek, pri čemer se je treba ravnati po medgeneracijski odgovornosti in načelu enakosti, vključno s spoštovanjem pravic, ter omogočiti polno in učinkovito sodelovanje domorodnih in lokalnih skupnosti; ker bi morala biti strategija EU in držav članic v podporo državam v razvoju oblikovana tako, da bi predvidela učinke podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti;
Y.
ker je biotska raznovrstnost ključnega pomena za prehransko varnost, blaginjo ljudi in razvoj po vsem svetu; ker koristi, ki jih ljudem prinašajo ekosistemi, med drugim zajemajo čiščenje vode in zraka, zatiranje škodljivcev in bolezni, opraševanje pridelkov, rodovitnost tal, gensko raznovrstnost, oskrbo s pitno vodo, zaščito pred poplavami, sekvestracijo ogljika in odpornost na podnebne spremembe; ker gre pri več kot 75 % svetovne kopenske biotske raznovrstnosti za gozdove in ker je več kot 25 % svetovnega prebivalstva za preživetje odvisnih od gozdnih virov; ker je pandemija COVID-19 izpostavila področja neenakosti med agroživilskimi sistemi in pokazala, da je treba trajnostno prilagoditi in izboljšati proizvodnjo malih kmetov v državah v razvoju, preoblikovati agroživilske sisteme in preusmeriti kmetijstvo v podnebno trajnostnost;
Z.
ker posebno poročilo Medvladnega panela o podnebnih spremembah (IPCC) o podnebnih spremembah in zemljiščih z dne 8. avgusta 2019 navaja, da se domorodna ljudstva že dolgo prilagajajo spremenljivemu podnebju, pri čemer se opirajo na tradicionalno znanje, to pa povečuje njihovo odpornost;
AA.
ker tudi posebno poročilo IPCC o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju z dne 24. septembra 2019 dokazuje, da je združevanje znanstvenega znanja z lokalnim in avtohtonim znanjem koristno za izboljšanje odpornosti;
AB.
ker člen 8(j) Konvencije o biološki raznovrstnosti države pogodbenice zavezuje k spoštovanju in ohranjanju znanja, inovacij in praks avtohtonih in lokalnih skupnosti, ki so pomembne za ohranjanje in trajnostno rabo biotske raznovrstnosti; ker pa konvencija ne priznava izrecno človekovih pravic domorodnih ljudstev;
AC. ker Organizacija OZN za prehrano in kmetijstvo ocenjuje, da je bilo po vsem svetu izgubljenih približno 75 % genske raznovrstnosti rastlin, 75 % svetovne hrane pa se sedaj pridobi iz le 12 rastlin in 5 živalskih vrst, kar resno ogroža svetovno prehransko varnost;
AD.
ker izguba genske raznovrstnosti, zlasti nadomeščanje lokalnih, dobro prilagojenih pasem, povečuje dovzetnost za škodljivce, bolezni in okoljske spremembe, tudi podnebne; ker globalizacija kmetijskih trgov še pospešuje spodkopavanje biotske raznovrstnosti v kmetijstvu, zaradi česar je manjša tudi zmogljivost za inovacije in prilagajanje podnebnim spremembam;
AE.
ker gre po ocenah 30 % groženj za vrste na svetovni ravni pripisati mednarodni trgovini;
AF. ker lahko tudi nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami in nezakonita trgovina z lesom in surovinami pospešita degradacijo in uničenje biotske raznovrstnosti v državami s šibkimi institucijami in okoljskimi predpisi;
AG.
ker so oceani velikanski zbiralnik biotske raznovrstnosti in glavni regulator svetovnega podnebja; ker je njihovo ohranjanje ključnega pomena za trajnostni razvoj in izkoreninjenje revščine, saj zagotavljajo trajnostno preživetje in prehransko varnost milijardam ljudi; ker je onesnaževanje morskih ekosistemov s plastiko problem na svetovni in lokalni ravni ter ima lahko resne posledice za prostoživeče vrste, gospodarske dejavnosti in zdravje ljudi v državah v razvoju; ker se je obseg tega onesnaževanja v veliki meri podcenjeval in še vedno obstajajo vrzeli v znanju, zlasti ko gre za vpliv na priobalna zemljišča in skupnosti; ker je iz nedavnega poročila Programa Združenih narodov za okolje z naslovom Neglected: Environmental Justice Impacts of Marine Litter and Plastic Pollution (Zapostavljeno: posledice